# Euroopa Liidu L 108/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 108 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik29. märts 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 108

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik29. märts 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/536, 24. märts 2021, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/537, 24. märts 2021, millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas (
  1
  ) | 4 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/536, 24. märts 2021, millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2021/537, 24. märts 2021, millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas (
  1
  )

1

4

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/538, 26. märts 2021, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2 | 8 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/539, 11. veebruar 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad (
  1
  ) | 10 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/540, 26. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 teatavate teatamiskohustuste, loomapidamistoetuse taotluste ja loomatoetusmeetmete raames esitatud maksetaotlustega seotud kohapealsete kontrollide ning ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluse esitamise osas | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/541, 26. märts 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2014 andmete arvutamise ja vahetamise lihtsustamise ja parandamise ning muudatuste juhtimise protsessi ajakohastamise osas (
  1
  ) | 19 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/542, 26. märts 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) | 57 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/543, 26. märtsil 2021, millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas | 59 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/538, 26. märts 2021, millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2

8

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/539, 11. veebruar 2021, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad (
  1
  )

1

10

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/540, 26. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 teatavate teatamiskohustuste, loomapidamistoetuse taotluste ja loomatoetusmeetmete raames esitatud maksetaotlustega seotud kohapealsete kontrollide ning ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluse esitamise osas

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/541, 26. märts 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2014 andmete arvutamise ja vahetamise lihtsustamise ja parandamise ning muudatuste juhtimise protsessi ajakohastamise osas (
  1
  )

1

19

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/542, 26. märts 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI)

57

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/543, 26. märtsil 2021, millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 29.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/536,

24. märts 2021,

millega muudetakse nõukogu otsust 2008/971/EÜ Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu direktiivi 1999/105/EÜ (3) kohaldatakse metsapaljundusmaterjali turustamisel liidus. Nimetatud direktiiv käsitleb puuliikide ja nende kunstlike hübriidide paljundusmaterjali, mis on metsanduse seisukohast olulised kogu liidus või selle osas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu direktiivi 1999/105/EÜ (3) kohaldatakse metsapaljundusmaterjali turustamisel liidus. Nimetatud direktiiv käsitleb puuliikide ja nende kunstlike hübriidide paljundusmaterjali, mis on metsanduse seisukohast olulised kogu liidus või selle osas.

| (2) | Nõukogu otsusega 2008/971/EÜ (4) on kehtestatud eeskirjad kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2008/971/EÜ (4) on kehtestatud eeskirjad kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse kohta.

| (3) | Ühendkuningriik on üle võtnud ja tõhusalt rakendanud direktiivi 1999/105/EÜ, nagu ka kõnealuse direktiivi alusel vastu võetud rakendusakte. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik on üle võtnud ja tõhusalt rakendanud direktiivi 1999/105/EÜ, nagu ka kõnealuse direktiivi alusel vastu võetud rakendusakte.

| (4) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule (5) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artiklile 126 ja artikli 127 lõikele 1, kohaldati üleminekuperioodil, mis lõppes 31. detsembril 2020, Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust, sealhulgas direktiivi 1999/105/EÜ ja otsust 2008/971/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule (5) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artiklile 126 ja artikli 127 lõikele 1, kohaldati üleminekuperioodil, mis lõppes 31. detsembril 2020, Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust, sealhulgas direktiivi 1999/105/EÜ ja otsust 2008/971/EÜ.

| (5) | Pidades silmas väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu, on Ühendkuningriik esitanud komisjonile taotluse tunnustada Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsust liidus toodetud vastava materjaliga alates 1. jaanuarist 2021 kooskõlas kohaldatava liidu õigusega. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu, on Ühendkuningriik esitanud komisjonile taotluse tunnustada Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsust liidus toodetud vastava materjaliga alates 1. jaanuarist 2021 kooskõlas kohaldatava liidu õigusega.

| (6) | Ühendkuningriik on komisjonile teatanud, et tema õigusaktid, millega on üle võetud direktiiv 1999/105/EÜ, ei muutu ja nende kohaldamist jätkatakse pärast 1. jaanuari 2021. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik on komisjonile teatanud, et tema õigusaktid, millega on üle võetud direktiiv 1999/105/EÜ, ei muutu ja nende kohaldamist jätkatakse pärast 1. jaanuari 2021.

| (7) | Komisjon on kontrollinud Ühendkuningriigi asjakohaseid õigusakte. Komisjon on jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjal, eelkõige selline materjal, mis kuulub kategooriatesse „identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal“, „valitud paljundusmaterjal“ ja „tingimustele vastav paljundusmaterjal“, on samaväärne liidus toodetud ning direktiivi 1999/105/EÜ ja otsuse 2008/971/EÜ II lisale vastava metsapaljundusmaterjaliga, kuna Ühendkuningriigi õigus annab algmaterjali heakskiitmise ja turustamise eesmärgil metsapaljundusmaterjali edasiseks tootmiseks võetud meetmete osas samad tagatised kui liidu õigus. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon on kontrollinud Ühendkuningriigi asjakohaseid õigusakte. Komisjon on jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjal, eelkõige selline materjal, mis kuulub kategooriatesse „identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal“, „valitud paljundusmaterjal“ ja „tingimustele vastav paljundusmaterjal“, on samaväärne liidus toodetud ning direktiivi 1999/105/EÜ ja otsuse 2008/971/EÜ II lisale vastava metsapaljundusmaterjaliga, kuna Ühendkuningriigi õigus annab algmaterjali heakskiitmise ja turustamise eesmärgil metsapaljundusmaterjali edasiseks tootmiseks võetud meetmete osas samad tagatised kui liidu õigus.

| (8) | Seega on asjakohane tunnustada sellise Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsust vastava liidus toodetud metsapaljundusmaterjaliga. |
| --- | --- |

(8)

Seega on asjakohane tunnustada sellise Ühendkuningriigis toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsust vastava liidus toodetud metsapaljundusmaterjaliga.

| (9) | Seepärast tuleks Ühendkuningriik kanda otsuse 2008/971/EÜ I lisasse, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga kooskõlas väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikega 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks Ühendkuningriik kanda otsuse 2008/971/EÜ I lisasse, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga kooskõlas väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikega 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga.

| (10) | Seega tuleks otsust 2008/971/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seega tuleks otsust 2008/971/EÜ vastavalt muuta.

| (11) | Arvestades asjaolu, et väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020, ning selleks, et tagada järjepidevus, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti ning seda peaks kohaldama tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(11)

Arvestades asjaolu, et väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020, ning selleks, et tagada järjepidevus, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti ning seda peaks kohaldama tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/971/EÜ muutmine

Otsuse 2008/971/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | tabelis lisatakse ridade „CH“ ja „NO“ vahele järgmine rida:






  „GB ((**)) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

1)

tabelis lisatakse ridade „CH“ ja „NO“ vahele järgmine rida:

„GB ((**))

(**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

| 2) | joonealusesse märkusesse (*) lisatakse kannete „CH – Šveits“ ja „NO – Norra“ vahele järgmine kanne:

  „GB – Ühendkuningriik,“. |
| --- | --- |

2)

joonealusesse märkusesse (*) lisatakse kannete „CH – Šveits“ ja „NO – Norra“ vahele järgmine kanne:

„GB – Ühendkuningriik,“.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A.P. ZACARIAS

---

(1)  
  27. jaanuari 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. märtsi 2021. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 22. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/105/EÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta (EÜT L 11, 15.1.2000, lk 17).

3

(4)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsus 2008/971/EÜ kolmandates riikides toodetud metsapaljundusmaterjali samaväärsuse kohta (ELT L 345, 23.12.2008, lk 83).

4

(5)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

5

---

| 29.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/4

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/537,

24. märts 2021,

millega muudetakse nõukogu otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ Ühendkuningriigis tehtavate põldtunnustamiste samaväärsuse ja põllumajandustaimesortide säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ (3) on sätestatud, et teatavatel tingimustel peetakse seemnekultuuride põldtunnustamist, mis on tehtud nimetatud otsuse I lisas loetletud kolmandates riikides, samaväärseks vastavalt liidu õigusaktidele sooritatud põldtunnustamisega ning et teatud tingimustel peetakse nendes kolmandates riikides kasvatatud teatavat liiki seemet samaväärseks vastavalt liidu õigusaktidele kasvatatud seemnega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsuses 2003/17/EÜ (3) on sätestatud, et teatavatel tingimustel peetakse seemnekultuuride põldtunnustamist, mis on tehtud nimetatud otsuse I lisas loetletud kolmandates riikides, samaväärseks vastavalt liidu õigusaktidele sooritatud põldtunnustamisega ning et teatud tingimustel peetakse nendes kolmandates riikides kasvatatud teatavat liiki seemet samaväärseks vastavalt liidu õigusaktidele kasvatatud seemnega.

| (2) | Nõukogu otsusega 2005/834/EÜ (4) on kehtestatud teatavates kolmandates riikides tehtavate sordi säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse eeskirjad. Selles on sätestatud, et nendes kolmandates riikides nimetatud otsuse lisas loetletud asutuste poolt iga nimetatud riigi jaoks loetletud direktiividega hõlmatud liikide suhtes tehtavad sordi säilitamise tavasid käsitlevad kontrollimised annavad samaväärsed tagatised kui liikmesriikides tehtavad kontrollimised. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2005/834/EÜ (4) on kehtestatud teatavates kolmandates riikides tehtavate sordi säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse eeskirjad. Selles on sätestatud, et nendes kolmandates riikides nimetatud otsuse lisas loetletud asutuste poolt iga nimetatud riigi jaoks loetletud direktiividega hõlmatud liikide suhtes tehtavad sordi säilitamise tavasid käsitlevad kontrollimised annavad samaväärsed tagatised kui liikmesriikides tehtavad kontrollimised.

| (3) | Ühendkuningriik on nõukogu direktiivid 66/401/EMÜ, (5) 66/402/EMÜ, (6) 2002/53/EÜ, (7) 2002/54/EÜ (8) 2002/55/EÜ (9) ja 2002/57/EÜ (10) üle võtnud ja neid tõhusalt rakendanud, nagu ka direktiivide alusel vastu võetud rakendusakte. Rakendusaktides on sätestatud reeglid, mille alusel kõnealustes direktiivides tunnustatakse vastavat samaväärsust. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik on nõukogu direktiivid 66/401/EMÜ, (5) 66/402/EMÜ, (6) 2002/53/EÜ, (7) 2002/54/EÜ (8) 2002/55/EÜ (9) ja 2002/57/EÜ (10) üle võtnud ja neid tõhusalt rakendanud, nagu ka direktiivide alusel vastu võetud rakendusakte. Rakendusaktides on sätestatud reeglid, mille alusel kõnealustes direktiivides tunnustatakse vastavat samaväärsust.

| (4) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule (11) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artiklile 126 ja artikli 127 lõikele 1 kohaldati üleminekuperioodil, mis lõppes 31. detsembril 2020, Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust, sealhulgas otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule (11) (edaspidi „väljaastumisleping“), eriti selle artiklile 126 ja artikli 127 lõikele 1 kohaldati üleminekuperioodil, mis lõppes 31. detsembril 2020, Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis liidu õigust, sealhulgas otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ.

| (5) | Pidades silmas väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu, on Ühendkuningriik esitanud komisjonile taotluse tunnustada Ühendkuningriigis toodetud söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, peediseemne, köögiviljaseemne, õli- ning kiudtaimede seemne samaväärsust liidus toodetud ning direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ nõuetele vastavate söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, peediseemne, köögiviljaseemne, õli- ning kiudtaimede seemnega alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu, on Ühendkuningriik esitanud komisjonile taotluse tunnustada Ühendkuningriigis toodetud söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, peediseemne, köögiviljaseemne, õli- ning kiudtaimede seemne samaväärsust liidus toodetud ning direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ nõuetele vastavate söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, peediseemne, köögiviljaseemne, õli- ning kiudtaimede seemnega alates 1. jaanuarist 2021.

| (6) | Ühendkuningriik on taotlenud ka direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ ning direktiivi 2002/53/EÜ kohaselt Ühendkuningriigis tehtavate sordi säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse tunnustamist. |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik on taotlenud ka direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ ning direktiivi 2002/53/EÜ kohaselt Ühendkuningriigis tehtavate sordi säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsuse tunnustamist.

| (7) | Ühendkuningriik on komisjonile teatanud, et tema õigusaktid, millega on direktiivid 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/53/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ üle võetud, ei muutu ja nende kohaldamine jätkuks pärast 1. jaanuarit 2021. |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriik on komisjonile teatanud, et tema õigusaktid, millega on direktiivid 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/53/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ üle võetud, ei muutu ja nende kohaldamine jätkuks pärast 1. jaanuarit 2021.

| (8) | Komisjon on kontrollinud Ühendkuningriigi asjakohaseid õigusakte ja nende samaväärsust liidu nõuetega ning jõudnud järeldusele, et seemnekultuuride põldtunnustamine toimub nõuetekohaselt ning vastab otsuse 2003/17/EÜ II lisa tingimustele ja direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ ja 2002/57/EÜ asjakohastele nõuetele. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on kontrollinud Ühendkuningriigi asjakohaseid õigusakte ja nende samaväärsust liidu nõuetega ning jõudnud järeldusele, et seemnekultuuride põldtunnustamine toimub nõuetekohaselt ning vastab otsuse 2003/17/EÜ II lisa tingimustele ja direktiivide 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/54/EÜ ja 2002/57/EÜ asjakohastele nõuetele.

| (9) | Seepärast on asjakohane tunnustada Ühendkuningriigis toodetud ja selle ametiasutuste poolt ametlikult sertifitseeritud seemne põldtunnustamiste samaväärsust, et vältida asjatuid häireid kaubanduses pärast üleminekuperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on asjakohane tunnustada Ühendkuningriigis toodetud ja selle ametiasutuste poolt ametlikult sertifitseeritud seemne põldtunnustamiste samaväärsust, et vältida asjatuid häireid kaubanduses pärast üleminekuperioodi lõppu.

| (10) | Komisjon on kontrollinud Ühendkuningriigi asjakohaseid õigusakte ja nende samaväärsust direktiivide 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ kohaste sordi säilitamise sätetega. Komisjon on jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriigis läbiviidud kõnealuste sortide säilitamise tavasid käsitlev kontroll annab samu tagatisi kui liikmesriikides läbiviidud kontroll. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on kontrollinud Ühendkuningriigi asjakohaseid õigusakte ja nende samaväärsust direktiivide 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ kohaste sordi säilitamise sätetega. Komisjon on jõudnud järeldusele, et Ühendkuningriigis läbiviidud kõnealuste sortide säilitamise tavasid käsitlev kontroll annab samu tagatisi kui liikmesriikides läbiviidud kontroll.

| (11) | Seepärast on asjakohane tunnustada direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/53/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ sätestatud sortide säilitamise tavasid käsitlevate ametlike kontrollimiste samaväärsust Ühendkuningriigis. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast on asjakohane tunnustada direktiivides 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 2002/53/EÜ, 2002/54/EÜ, 2002/55/EÜ ja 2002/57/EÜ sätestatud sortide säilitamise tavasid käsitlevate ametlike kontrollimiste samaväärsust Ühendkuningriigis.

| (12) | Seega tuleks Ühendkuningriik kanda otsuse 2003/17/EÜ I lisasse ja otsuse 2005/834/EÜ lisasse, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga kooskõlas väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikega 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga. |
| --- | --- |

(12)

Seega tuleks Ühendkuningriik kanda otsuse 2003/17/EÜ I lisasse ja otsuse 2005/834/EÜ lisasse, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga kooskõlas väljaastumislepingu Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikega 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga.

| (13) | Seepärast tuleks otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks otsuseid 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ vastavalt muuta.

| (14) | Arvestades asjaolu, et väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020 ning selleks, et tagada järjepidevus, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti ning seda peaks kohaldama tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(14)

Arvestades asjaolu, et väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020 ning selleks, et tagada järjepidevus, peaks käesolev otsus jõustuma võimalikult kiiresti ning seda peaks kohaldama tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuste 2003/17/EÜ ja 2005/834/EÜ muutmine

1.   Otsuse 2003/17/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisa punktile 1.

2.   Otsuse 2005/834/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisa punktile 2.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Brüssel, 24. märts 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  27. jaanuari 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. märtsi 2021. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus 2003/17/EÜ kolmandates riikides teostatud seemnekultuuride põldtunnustamiste samaväärsuse ja kolmandates riikides kasvatatud seemne samaväärsuse kohta (EÜT L 8, 14.1.2003, lk 10).

3

(4)  Nõukogu 8. novembri 2005. aasta otsus 2005/834/EÜ, mis käsitleb kolmandates riikides tehtavate sordi säilitamise tavasid käsitlevate kontrollimiste samaväärsust millega muudetakse otsust 2003/17/EÜ (ELT L 312, 29.11.2005, lk 51).

4

(5)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2298).

5

(6)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2309).

6

(7)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12).

8

(9)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33).

9

(10)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta (EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74).

10

(11)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

11

---

LISA

1.

| 1) | Ridade „CL“ ja „IL“ vahele lisatakse järgmine rida:







  „GB (**) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

1)

Ridade „CL“ ja „IL“ vahele lisatakse järgmine rida:

„GB (**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/54/EÜ

2002/57/EÜ

| 2) | joonealusesesse märkusesse (*) lisatakse kannete „CL – Tšiili,“ ja „IL – Iisrael,“ vahele järgmine kanne:

  „GB – Ühendkuningriik,“. |
| --- | --- |

2)

joonealusesesse märkusesse (*) lisatakse kannete „CL – Tšiili,“ ja „IL – Iisrael,“ vahele järgmine kanne:

„GB – Ühendkuningriik,“.

2.

| 1) | Ridade „CS“ ja „IL“ vahele lisatakse järgmine rida:







  „GB (**) | Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA) |
| --- | --- | --- |
| Eastbrook |
| Shaftesbury Road |
| Cambridge |
| CB2 8DU |

1)

Ridade „CS“ ja „IL“ vahele lisatakse järgmine rida:

„GB (**)

Department for Environment, Food & Rural Affairs (DEFRA)

Eastbrook

Shaftesbury Road

Cambridge

CB2 8DU

66/401/EMÜ 66/402/EMÜ 2002/54/EÜ

2002/55/EÜ

2002/57/EÜ

| 2) | joonealusesse märkusesse (*) lisatakse kannete „CS – Serbia ja Montenegro,“ ja „IL – Iisrael,“ vahele järgmine kanne:

  „GB – Ühendkuningriik,“. |
| --- | --- |

2)

joonealusesse märkusesse (*) lisatakse kannete „CS – Serbia ja Montenegro,“ ja „IL – Iisrael,“ vahele järgmine kanne:

„GB – Ühendkuningriik,“.

---

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/8

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/538,

26. märts 2021,

millega rakendatakse määruse (EL) 2016/44 (mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas) artikli 21 lõiget 2

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta määrust (EL) 2016/44, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Liibüas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 204/2011, (1) eriti selle artikli 21 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2016 vastu määruse (EL) 2016/44. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. jaanuaril 2016 vastu määruse (EL) 2016/44.

| (2) | Nõukogu tehtud läbivaatamise tulemusena tuleks jätta välja ühe isiku kohta tehtud kanne. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu tehtud läbivaatamise tulemusena tuleks jätta välja ühe isiku kohta tehtud kanne.

| (3) | Määruse (EL) 2016/44 III lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2016/44 III lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2016/44 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 3. aprillil 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 12, 19.1.2016, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) 2016/44 III lisa („Artikli 6 lõikes 2 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste või asutuste loetelu“) A osas („Isikud“) jäetakse välja kanne 18 (GHWELL, Khalifa).

---

| 29.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/10

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/539,

11. veebruar 2021,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ, (1) eriti selle artikli 131 lõiget 18,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2018. aasta juulis avaldas Baseli pangajärelevalve komitee muudetud metoodika globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamiseks. Selle muudetud metoodikaga võeti kasutusele uus süsteemse olulisuse näitaja, mis on seotud kauplemismahuga ja kuulub pangagrupi osutatavate teenuste või finantstaristu asendatavuse mõõtmise kategooriasse. Kõnealuse uue näitaja kasutuselevõtmine ei mõjuta aga selle kategooria kaalu, sest uuele kauplemismahu näitajale omistatavat suhtelist kaalu kompenseerib võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingute suhtelise osakaalu vähendamine 6,67 %-lt 3,33 %-le. Seega ei muutu pangagrupi osutatavate teenuste või finantstaristu asendatavuse mõõtmise kategooria suhteline osakaal, mis on 20 % iga üksuse üldisest punktisummast. Muudetud metoodika hakkab sisaldama pangandusgruppide süsteemse olulisuse hindamiseks kasutatavas näitajatel põhinevas mõõtmise arvestuses ka kindlustustegevust. Need globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamise metoodika muudatused peaksid kajastuma komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

2018. aasta juulis avaldas Baseli pangajärelevalve komitee muudetud metoodika globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamiseks. Selle muudetud metoodikaga võeti kasutusele uus süsteemse olulisuse näitaja, mis on seotud kauplemismahuga ja kuulub pangagrupi osutatavate teenuste või finantstaristu asendatavuse mõõtmise kategooriasse. Kõnealuse uue näitaja kasutuselevõtmine ei mõjuta aga selle kategooria kaalu, sest uuele kauplemismahu näitajale omistatavat suhtelist kaalu kompenseerib võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingute suhtelise osakaalu vähendamine 6,67 %-lt 3,33 %-le. Seega ei muutu pangagrupi osutatavate teenuste või finantstaristu asendatavuse mõõtmise kategooria suhteline osakaal, mis on 20 % iga üksuse üldisest punktisummast. Muudetud metoodika hakkab sisaldama pangandusgruppide süsteemse olulisuse hindamiseks kasutatavas näitajatel põhinevas mõõtmise arvestuses ka kindlustustegevust. Need globaalsete süsteemselt oluliste pankade hindamise metoodika muudatused peaksid kajastuma komisjoni delegeeritud määruses (EL) nr 1222/2014 (2).

| (2) | Asjaomased asutused peaksid arvutama EBA esitatud valimisse kaasatud asjaomaste üksuste punktisummad hiljemalt iga aasta 1. septembriks, et oleks võimalik saavutada kokkulepe liidu tasandil. |
| --- | --- |

(2)

Asjaomased asutused peaksid arvutama EBA esitatud valimisse kaasatud asjaomaste üksuste punktisummad hiljemalt iga aasta 1. septembriks, et oleks võimalik saavutada kokkulepe liidu tasandil.

| (3) | Kauplemismahu näitajat hõlmava muudetud metoodika kohaselt ette nähtud andmete kogumine algab 2022. aasta esimeses kvartalis. Seepärast kasutatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramiseks muudetud raamistikku esimest korda 2022. aasta viimases kvartalis. Selleks et viia muudetud metoodika sätete kohaldamine kooskõlla muudetud metoodika kohaldamise kuupäevadega, tuleks käesoleva määruse sätteid, mis kajastavad metoodika muutmist, kohaldada alates 1. detsembrist 2021. |
| --- | --- |

(3)

Kauplemismahu näitajat hõlmava muudetud metoodika kohaselt ette nähtud andmete kogumine algab 2022. aasta esimeses kvartalis. Seepärast kasutatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramiseks muudetud raamistikku esimest korda 2022. aasta viimases kvartalis. Selleks et viia muudetud metoodika sätete kohaldamine kooskõlla muudetud metoodika kohaldamise kuupäevadega, tuleks käesoleva määruse sätteid, mis kajastavad metoodika muutmist, kohaldada alates 1. detsembrist 2021.

| (4) | Direktiivi 2013/36/EL artiklit 131 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878, (3) et lisada direktiivi 2013/36/EL täiendav üldine punktisumma globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele, kelle piiriülese tegevuse näitaja ei sisalda piiriülest tegevust ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides. See täiendav üldine punktisumma võeti kasutusele selleks, et kajastada Euroopa pangandusliitu kuuluvate piiriüleste konsolideerimisgruppide suutlikkust korrakohaseks kriisilahenduseks. Seepärast on asjakohane muuta piiriülese tegevuse näitaja ulatust, et seda muudatust kajastada. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2013/36/EL artiklit 131 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2019/878, (3) et lisada direktiivi 2013/36/EL täiendav üldine punktisumma globaalsetele süsteemselt olulistele ettevõtjatele, kelle piiriülese tegevuse näitaja ei sisalda piiriülest tegevust ühtses kriisilahenduskorras osalevates liikmesriikides. See täiendav üldine punktisumma võeti kasutusele selleks, et kajastada Euroopa pangandusliitu kuuluvate piiriüleste konsolideerimisgruppide suutlikkust korrakohaseks kriisilahenduseks. Seepärast on asjakohane muuta piiriülese tegevuse näitaja ulatust, et seda muudatust kajastada.

| (5) | Lisaks võimaldas direktiiv (EL) 2019/878 pädevatel ja määratud asutustel kasutada usaldusväärset järelevalvealast otsustamist, et paigutada globaalne süsteemselt oluline ettevõtja kõrgemast alakategooriast ümber madalamasse, lähtudes täiendavast üldisest punktisummast, mis kajastab piiriülese tegevuse näitajate puhul Euroopa pangandusliidu ja ühtse kriisilahenduskorra eripärasid. Selleks et leevendada globaalse süsteemselt olulise ettevõtja süsteemse olulisuse järsu vähenemise võimalikku kahjulikku mõju, tuleks kooskõlas muudetud metoodikaga piirata asjaomaste pädevate ja määratud asutuste võimalusi paigutada globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ümber kõrgemast alakategooriast madalamasse alakategooriasse, lubades globaalse süsteemselt olulise ettevõtja paigutada üldise punktisumma alusel algsest alakategooriast maksimaalselt ühe alakategooria võrra allapoole. Selleks et tagada kooskõla Baseli pangajärelevalve komitee seisukohtadega, tuleks selle seisukohti piisavalt arvesse võtta igas järelevalvealases otsuses, mille tulemusel paigutatakse globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ümber madalamasse alakategooriasse. |
| --- | --- |

(5)

Lisaks võimaldas direktiiv (EL) 2019/878 pädevatel ja määratud asutustel kasutada usaldusväärset järelevalvealast otsustamist, et paigutada globaalne süsteemselt oluline ettevõtja kõrgemast alakategooriast ümber madalamasse, lähtudes täiendavast üldisest punktisummast, mis kajastab piiriülese tegevuse näitajate puhul Euroopa pangandusliidu ja ühtse kriisilahenduskorra eripärasid. Selleks et leevendada globaalse süsteemselt olulise ettevõtja süsteemse olulisuse järsu vähenemise võimalikku kahjulikku mõju, tuleks kooskõlas muudetud metoodikaga piirata asjaomaste pädevate ja määratud asutuste võimalusi paigutada globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ümber kõrgemast alakategooriast madalamasse alakategooriasse, lubades globaalse süsteemselt olulise ettevõtja paigutada üldise punktisumma alusel algsest alakategooriast maksimaalselt ühe alakategooria võrra allapoole. Selleks et tagada kooskõla Baseli pangajärelevalve komitee seisukohtadega, tuleks selle seisukohti piisavalt arvesse võtta igas järelevalvealases otsuses, mille tulemusel paigutatakse globaalne süsteemselt oluline ettevõtja ümber madalamasse alakategooriasse.

| (6) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014 vastavalt muuta.

| (7) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (8) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(8)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta avaliku konsultatsiooni, analüüsinud võimalikku asjaomast kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (4) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) nr 1222/2014 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) nr 1222/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | „asjaomane üksus“ – konsolideerimisgrupp, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, või krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu, ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

„asjaomane üksus“ – konsolideerimisgrupp, mida juhib ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus või investeerimisühing, ELis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutsev segafinantsvaldusettevõtja, või krediidiasutus või investeerimisühing, mis ei ole ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu, ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja või ELis emaettevõtjana tegutseva segafinantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;“.

| 2) | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Asjaomane asutus esitab EBA-le hiljemalt iga aasta 31. juuliks iga sellise asjaomase üksuse näitajate väärtused, kes on saanud tegevusloa tema jurisdiktsioonis ja kelle koguriskipositsioon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (*1) artikli 429 lõike 4 kohase arvutuse järgi üle 200 miljardi euro. Näitajate väärtused kogub asjaomane asutus, kes võtab arvesse alusandmete täpsustusi kooskõlas EBA poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (*2) artikli 16 kohaselt välja töötatud suunistega. Asjaomane asutus tagab, et näitajate väärtused on identsed Baseli pangajärelevalve komiteele esitatud näitajate väärtustega.


  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1)."


  (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).“
  " |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Asjaomane asutus esitab EBA-le hiljemalt iga aasta 31. juuliks iga sellise asjaomase üksuse näitajate väärtused, kes on saanud tegevusloa tema jurisdiktsioonis ja kelle koguriskipositsioon on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (*1) artikli 429 lõike 4 kohase arvutuse järgi üle 200 miljardi euro. Näitajate väärtused kogub asjaomane asutus, kes võtab arvesse alusandmete täpsustusi kooskõlas EBA poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (*2) artikli 16 kohaselt välja töötatud suunistega. Asjaomane asutus tagab, et näitajate väärtused on identsed Baseli pangajärelevalve komiteele esitatud näitajate väärtustega.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).“
  "

*2

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Kindlaksmääramise menetlus

  1.   Asjaomane asutus arvutab hiljemalt iga aasta 1. septembriks selliste asjaomaste üksuste punktisummad, kes kuuluvad EBA esitatud valimisse ja kes on saanud tegevusloa asjaomase asutuse jurisdiktsioonis.


  2.   Kui asjaomane asutus teeb usaldusväärse järelevalvealase otsuse, millega ta paigutab asjaomase üksuse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ümber madalamast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse või määrab asjaomase üksuse kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktidega a või b, edastab asjaomane asutus EBA-le hiljemalt iga aasta 1. novembriks kirjalikult oma hinnangu üksikasjalikud põhjendused.


  3.   Kui asjaomane asutus teeb usaldusväärse järelevalvealase otsuse, millega ta paigutab globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ümber kõrgemast alakategooriast madalamasse alakategooriasse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktiga c, edastab asjaomane asutus EBA-le hiljemalt iga aasta 30. septembriks kirjalikult oma hinnangu üksikasjalikud põhjendused.


  4.   Lõikes 2 osutatud ümberpaigutamine või kindlaksmääramine jõustub sellele kalendriaastale järgneva teise aasta 1. jaanuaril, mil nimetajatest teatati kooskõlas artikli 3 lõikega 3 asjaomastele asutustele. Kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja paigutatakse madalamasse alakategooriasse kui eelmisel aastal kindlaksmääramise käigus, hakatakse madalamat globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõuet kohaldama alates ümberpaigutamisele järgneva aasta 1. jaanuarist, välja arvatud juhul, kui asjaomane asutus lükkab selle nõude kohaldamise usaldusväärse järelevalvealase otsusega edasi käesoleva lõike esimeses lauses osutatud kuupäevani.


  5.   Asjaomane asutus hõlmab asjaomase üksuse kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kindlaksmääramisel kõik globaalse süsteemselt olulise ettevõtja usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluvate juriidiliste isikute LEId (juriidilise isiku tunnused). Asjaomase asutuse poolt kindlaks määratud asjaomane üksus avalikustab asjaomasele asutusele kindlaksmääramise aastale järgneva aasta 1. märtsiks konsolideerimisgrupi struktuuri, esitades võimaluse korral konsolideerimisgrupi kõigi konsolideeritud üksuste LEId. Asjaomane üksus tagab oma konsolideerimisgrupi struktuuri kohta ülemaailmses LEI andmebaasis avalikustatud teabe pideva ajakohastamise.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Kindlaksmääramise menetlus

1.   Asjaomane asutus arvutab hiljemalt iga aasta 1. septembriks selliste asjaomaste üksuste punktisummad, kes kuuluvad EBA esitatud valimisse ja kes on saanud tegevusloa asjaomase asutuse jurisdiktsioonis.

2.   Kui asjaomane asutus teeb usaldusväärse järelevalvealase otsuse, millega ta paigutab asjaomase üksuse globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ümber madalamast alakategooriast kõrgemasse alakategooriasse või määrab asjaomase üksuse kindlaks kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktidega a või b, edastab asjaomane asutus EBA-le hiljemalt iga aasta 1. novembriks kirjalikult oma hinnangu üksikasjalikud põhjendused.

3.   Kui asjaomane asutus teeb usaldusväärse järelevalvealase otsuse, millega ta paigutab globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ümber kõrgemast alakategooriast madalamasse alakategooriasse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktiga c, edastab asjaomane asutus EBA-le hiljemalt iga aasta 30. septembriks kirjalikult oma hinnangu üksikasjalikud põhjendused.

4.   Lõikes 2 osutatud ümberpaigutamine või kindlaksmääramine jõustub sellele kalendriaastale järgneva teise aasta 1. jaanuaril, mil nimetajatest teatati kooskõlas artikli 3 lõikega 3 asjaomastele asutustele. Kui globaalne süsteemselt oluline ettevõtja paigutatakse madalamasse alakategooriasse kui eelmisel aastal kindlaksmääramise käigus, hakatakse madalamat globaalse süsteemselt olulise ettevõtja puhvri nõuet kohaldama alates ümberpaigutamisele järgneva aasta 1. jaanuarist, välja arvatud juhul, kui asjaomane asutus lükkab selle nõude kohaldamise usaldusväärse järelevalvealase otsusega edasi käesoleva lõike esimeses lauses osutatud kuupäevani.

5.   Asjaomane asutus hõlmab asjaomase üksuse kui globaalse süsteemselt olulise ettevõtja kindlaksmääramisel kõik globaalse süsteemselt olulise ettevõtja usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise alla kuuluvate juriidiliste isikute LEId (juriidilise isiku tunnused). Asjaomase asutuse poolt kindlaks määratud asjaomane üksus avalikustab asjaomasele asutusele kindlaksmääramise aastale järgneva aasta 1. märtsiks konsolideerimisgrupi struktuuri, esitades võimaluse korral konsolideerimisgrupi kõigi konsolideeritud üksuste LEId. Asjaomane üksus tagab oma konsolideerimisgrupi struktuuri kohta ülemaailmses LEI andmebaasis avalikustatud teabe pideva ajakohastamise.“

| 4) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse lõige 1a:

  „1a.   Erandina lõikest 1 hõlmavad artikli 6 lõikes 1, artikli 6 lõike 2 punktides a, b ja c ning artikli 6 lõike 4 punktides a ja b osutatud näitajate väärtused ka kindlustusvaldkonna tütarettevõtjaid.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse lõige 1a:

„1a.   Erandina lõikest 1 hõlmavad artikli 6 lõikes 1, artikli 6 lõike 2 punktides a, b ja c ning artikli 6 lõike 4 punktides a ja b osutatud näitajate väärtused ka kindlustusvaldkonna tütarettevõtjaid.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Asjaomane asutus määrab valimisse kuuluva iga asjaomase üksuse punktisumma kindlaks kategooria punktisummade aritmeetilise keskmisena, kohaldades asendatavust mõõtva kategooria puhul ülempiiri 500 baaspunkti.
  Igas kategoorias peale konsolideerimisgrupi osutatavate teenuste ja finantstaristu asendatavuse mõõtmise kategooria arvutatakse punktisumma selliste väärtuste aritmeetilise keskmisena, mis saadakse kõnealuse kategooria iga näitaja väärtuse jagamisel EBA esitatud näitaja nimetajaga.
  Konsolideerimisgrupi osutatavate teenuste ja finantstaristu asendatavuse mõõtmise kategooria punktisumma arvutatakse kõnealuse kategooria näitajate väärtuste kaalutud keskmisena. Sellel eesmärgil on artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud hoiul olevate varade ja artikli 6 lõike 3 punktis b osutatud maksetegevuse näitajate kaal 100 % ning artikli 6 lõike 3 punktis c osutatud võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingute ja artikli 6 lõike 3 punktis d osutatud kauplemismahu näitajate kaal 50 %.
  Punktisummad esitatakse baaspunktides ja ümardatakse lähima täisbaaspunktini.“; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Asjaomane asutus määrab valimisse kuuluva iga asjaomase üksuse punktisumma kindlaks kategooria punktisummade aritmeetilise keskmisena, kohaldades asendatavust mõõtva kategooria puhul ülempiiri 500 baaspunkti.

Igas kategoorias peale konsolideerimisgrupi osutatavate teenuste ja finantstaristu asendatavuse mõõtmise kategooria arvutatakse punktisumma selliste väärtuste aritmeetilise keskmisena, mis saadakse kõnealuse kategooria iga näitaja väärtuse jagamisel EBA esitatud näitaja nimetajaga.

Konsolideerimisgrupi osutatavate teenuste ja finantstaristu asendatavuse mõõtmise kategooria punktisumma arvutatakse kõnealuse kategooria näitajate väärtuste kaalutud keskmisena. Sellel eesmärgil on artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud hoiul olevate varade ja artikli 6 lõike 3 punktis b osutatud maksetegevuse näitajate kaal 100 % ning artikli 6 lõike 3 punktis c osutatud võlakirja- ja aktsiaturgudel tehtud emissiooni tagamise tehingute ja artikli 6 lõike 3 punktis d osutatud kauplemismahu näitajate kaal 50 %.

Punktisummad esitatakse baaspunktides ja ümardatakse lähima täisbaaspunktini.“;

| c) | lisatakse lõiked 5a ja 5b:

  „5a.   Asjaomane asutus määrab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*3) artikli 4 lõikes 1 osutatud osalevates liikmesriikides iga piiriülese tegevusega asjaomase üksuse puhul käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud menetluse alusel kindlaks täiendava üldise punktisumma, kuid asendab asjaomase üksuse artikli 6 lõike 5 punktides a ja b osutatud näitajate väärtused käesoleva lõike teise lõigu kohaselt arvutatud näitajate väärtustega, ning asendab vastavad nimetajad EBA esitatud muudetud nimetajatega.
  Esimese lõigu kohaldamisel käsitab asjaomane asutus riigisisesena kõiki nõudeid ja kohustusi, mis on seotud määruse (EL) nr 806/2014 artikli 4 lõikes 1 osutatud osalevates liikmesriikides asutatud vastaspooltega. Direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 2 punktides a–d osutatud kategooriate puhul võtab asjaomane asutus arvesse samu näitajate muutmata väärtusi, millest asjaomane üksus on teatanud, ja EBA esitatud nimetajaid.


  5b.   Lõikes 5a osutatud täiendava üldise punktisumma alusel tehtav usaldusväärne järelevalvealane otsus, millega paigutatakse globaalne süsteemselt oluline ettevõtja kõrgemast alakategooriast madalamasse alakategooriasse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktiga c, põhineb hinnangul selle kohta, kas globaalse süsteemselt olulise ettevõtja maksejõuetusel oleks väiksem negatiivne mõju ülemaailmsele finantsturule ja maailmamajandusele. Kõnealuses hinnangus võetakse vajaduse korral arvesse kõiki Baseli pangajärelevalve komitee seisukohti või reservatsioone, mis on vastu võetud kooskõlas tema avalikult kättesaadava metoodikaga globaalsete süsteemselt oluliste pankade süsteemse olulisuse hindamiseks.
  Lõikes 5a osutatud täiendav üldine punktisumma võib olla otsustav, et asjaomane asutus paigutaks globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ümber käesoleva artikli lõikes 3 osutatud järgmisse madalamasse alakategooriasse. Globaalset süsteemselt olulist ettevõtjat saab ümber paigutada maksimaalselt ühe taseme võrra madalamasse alakategooriasse.


  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014 määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).“;" |
| --- | --- |

c)

lisatakse lõiked 5a ja 5b:

„5a.   Asjaomane asutus määrab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (*3) artikli 4 lõikes 1 osutatud osalevates liikmesriikides iga piiriülese tegevusega asjaomase üksuse puhul käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud menetluse alusel kindlaks täiendava üldise punktisumma, kuid asendab asjaomase üksuse artikli 6 lõike 5 punktides a ja b osutatud näitajate väärtused käesoleva lõike teise lõigu kohaselt arvutatud näitajate väärtustega, ning asendab vastavad nimetajad EBA esitatud muudetud nimetajatega.

Esimese lõigu kohaldamisel käsitab asjaomane asutus riigisisesena kõiki nõudeid ja kohustusi, mis on seotud määruse (EL) nr 806/2014 artikli 4 lõikes 1 osutatud osalevates liikmesriikides asutatud vastaspooltega. Direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 2 punktides a–d osutatud kategooriate puhul võtab asjaomane asutus arvesse samu näitajate muutmata väärtusi, millest asjaomane üksus on teatanud, ja EBA esitatud nimetajaid.

5b.   Lõikes 5a osutatud täiendava üldise punktisumma alusel tehtav usaldusväärne järelevalvealane otsus, millega paigutatakse globaalne süsteemselt oluline ettevõtja kõrgemast alakategooriast madalamasse alakategooriasse kooskõlas direktiivi 2013/36/EL artikli 131 lõike 10 punktiga c, põhineb hinnangul selle kohta, kas globaalse süsteemselt olulise ettevõtja maksejõuetusel oleks väiksem negatiivne mõju ülemaailmsele finantsturule ja maailmamajandusele. Kõnealuses hinnangus võetakse vajaduse korral arvesse kõiki Baseli pangajärelevalve komitee seisukohti või reservatsioone, mis on vastu võetud kooskõlas tema avalikult kättesaadava metoodikaga globaalsete süsteemselt oluliste pankade süsteemse olulisuse hindamiseks.

Lõikes 5a osutatud täiendav üldine punktisumma võib olla otsustav, et asjaomane asutus paigutaks globaalse süsteemselt olulise ettevõtja ümber käesoleva artikli lõikes 3 osutatud järgmisse madalamasse alakategooriasse. Globaalset süsteemselt olulist ettevõtjat saab ümber paigutada maksimaalselt ühe taseme võrra madalamasse alakategooriasse.

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014 määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).“;"

*3

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Lõigetes 4, 5 ja 5b osutatud otsuste tegemisel tuleb arvesse võtta lisanäitajaid, mis ei ole asjaomase üksuse maksejõuetuse tõenäosuse näitajad. Kõnealused otsused peavad põhinema hästi dokumenteeritud ja kontrollitaval kvantitatiivsel ja kvalitatiivsel teabel.“ |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Lõigetes 4, 5 ja 5b osutatud otsuste tegemisel tuleb arvesse võtta lisanäitajaid, mis ei ole asjaomase üksuse maksejõuetuse tõenäosuse näitajad. Kõnealused otsused peavad põhinema hästi dokumenteeritud ja kontrollitaval kvantitatiivsel ja kvalitatiivsel teabel.“

| 5) | Artikli 6 lõikesse 3 lisatakse punkt d:






  „d) | kauplemismaht.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 6 lõikesse 3 lisatakse punkt d:

„d)

kauplemismaht.“

| 6) | Artikkel 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

Artikkel 7 jäetakse välja.

Artikkel 2

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Punkti 4 alapunkte a ja b ning punkti 5 kohaldatakse alates 1. detsembrist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 338.

1

(2)  Komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1222/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) nr 2013/36/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega täpsustatakse globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate kindlaksmääramise metoodikat ja määratakse kindlaks globaalsete süsteemselt oluliste ettevõtjate alakategooriad (ELT L 330, 15.11.2014, lk 27).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

4

---

| 29.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/15 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/540,

26. märts 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 teatavate teatamiskohustuste, loomapidamistoetuse taotluste ja loomatoetusmeetmete raames esitatud maksetaotlustega seotud kohapealsete kontrollide ning ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluse esitamise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008, (1) eriti selle artikli 62 lõike 2 esimese lõigu punkte a ja b ning artikli 78 esimese lõigu punkte b ja c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 (2) artikli 9 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid esitama hiljemalt iga aasta 15. juuliks komisjonile aruande eelmist kalendriaastat hõlmava vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse haldus- ja kontrollimeetmete kohta. Kogemused on näidanud, et kehtiv nõue teatada igal aastal kõnealustest meetmetest on praeguses ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis aegunud. Lihtsustamise huvides tuleks see nõue välja jätta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 (2) artikli 9 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid esitama hiljemalt iga aasta 15. juuliks komisjonile aruande eelmist kalendriaastat hõlmava vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetuse haldus- ja kontrollimeetmete kohta. Kogemused on näidanud, et kehtiv nõue teatada igal aastal kõnealustest meetmetest on praeguses ühtses haldus- ja kontrollisüsteemis aegunud. Lihtsustamise huvides tuleks see nõue välja jätta.

| (2) | Kui kontrolle tehakse seire teel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklile 40a, saavad liikmesriigid teavet, mis võib osutada võimalikele rikkumistele ka selliste toetuskavade ja -meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse klassikalisi kohapealseid kontrolle. Seda teavet tuleks kasutada selleks, et ergutada nõuete täitmist ning parandada juhtimis- ja kontrollisüsteemi andmete täpsust. Lisaks tuleks toetusesaajatele anda võimalus muuta oma ühtset taotlust, toetuse- või maksetaotlust, et parandada ebatäpsusi ja vältida karistusi. Lihtsustamise ja suurema kindluse huvides tuleks seda kajastada rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4. |
| --- | --- |

(2)

Kui kontrolle tehakse seire teel vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artiklile 40a, saavad liikmesriigid teavet, mis võib osutada võimalikele rikkumistele ka selliste toetuskavade ja -meetmete puhul, mille suhtes kohaldatakse klassikalisi kohapealseid kontrolle. Seda teavet tuleks kasutada selleks, et ergutada nõuete täitmist ning parandada juhtimis- ja kontrollisüsteemi andmete täpsust. Lisaks tuleks toetusesaajatele anda võimalus muuta oma ühtset taotlust, toetuse- või maksetaotlust, et parandada ebatäpsusi ja vältida karistusi. Lihtsustamise ja suurema kindluse huvides tuleks seda kajastada rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 11 lõikes 4.

| (3) | Kogemused on näidanud, et liikmesriikidele tuleks anda suurem paindlikkus rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikes 1 osutatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluse esitamise lõpptähtpäevade määramisel, et võtta paremini arvesse nende konkreetset olukorda ning eelkõige muutuvaid kliima- ja ilmastikutingimusi. Seda lähenemist tuleks kohaldada ka kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud muudatuste esitamise kuupäevade suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Kogemused on näidanud, et liikmesriikidele tuleks anda suurem paindlikkus rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 13 lõikes 1 osutatud ühtse taotluse, toetuse- või maksetaotluse esitamise lõpptähtpäevade määramisel, et võtta paremini arvesse nende konkreetset olukorda ning eelkõige muutuvaid kliima- ja ilmastikutingimusi. Seda lähenemist tuleks kohaldada ka kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 2 osutatud muudatuste esitamise kuupäevade suhtes.

| (4) | Kui liikmesriik kohaldab toetusetaotlusteta süsteemi, tuleks toetusesaajaid teavitada sellest, et toetuse arvutamisel ja halduskaristuste kohaldamisel tuleks arvesse võtta rikkumisi, mis on seotud kõigi potentsiaalselt rahastamiskõlblike loomade identifitseerimise ja registreerimisega veiste, lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemis. Rikkumisi tuleks siiski hinnata komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (3)artikli 30 lõikes 4 sätestatud erieeskirjade alusel ja kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 31 halduskaristuste kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Kui liikmesriik kohaldab toetusetaotlusteta süsteemi, tuleks toetusesaajaid teavitada sellest, et toetuse arvutamisel ja halduskaristuste kohaldamisel tuleks arvesse võtta rikkumisi, mis on seotud kõigi potentsiaalselt rahastamiskõlblike loomade identifitseerimise ja registreerimisega veiste, lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemis. Rikkumisi tuleks siiski hinnata komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 (3)artikli 30 lõikes 4 sätestatud erieeskirjade alusel ja kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 31 halduskaristuste kehtestamiseks.

| (5) | Võttes arvesse, et rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 33a lõikes 1 nõutud järelkontrollid võivad olla seotud väga väikeste summadega, põhjustades samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust, peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata nende põllumajandustootjate arvu, kelle suhtes neid järelkontrolle kohaldatakse. Selleks tuleks läbipaistva ja mittediskrimineeriva võrdlusalusena kasutada määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõike 3 esimese lõigu punktis a sätestatud tagasinõudemenetlusest loobumist võimaldavat lävendit. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 33a lõikes 1 nõutud järelkontrollid võivad olla seotud väga väikeste summadega, põhjustades samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust, peaks liikmesriikidel olema lubatud piirata nende põllumajandustootjate arvu, kelle suhtes neid järelkontrolle kohaldatakse. Selleks tuleks läbipaistva ja mittediskrimineeriva võrdlusalusena kasutada määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõike 3 esimese lõigu punktis a sätestatud tagasinõudemenetlusest loobumist võimaldavat lävendit.

| (6) | Kogemused on näidanud, et rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 40a kohaste seire teel tehtavate kontrollide järkjärguline rakendamine võib kesta kauem kui kaks aastat, sõltuvalt asjaomase ala suurusest või protsessi keerukusest. Seepärast tuleks liikmesriikidele anda rohkem aega nende kontrollide järkjärguliseks rakendamiseks kogu nende territooriumil. |
| --- | --- |

(6)

Kogemused on näidanud, et rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 40a kohaste seire teel tehtavate kontrollide järkjärguline rakendamine võib kesta kauem kui kaks aastat, sõltuvalt asjaomase ala suurusest või protsessi keerukusest. Seepärast tuleks liikmesriikidele anda rohkem aega nende kontrollide järkjärguliseks rakendamiseks kogu nende territooriumil.

| (7) | Selleks et aidata liikmesriikidel paremini ette valmistada oma otsuseid seire teel tehtavate kontrollide kohaldamise kohta, on vastavate teadete koostamiseks vaja lisaaega. Seepärast tuleks selliste teadete esitamise tähtaega pikendada nii rahastamiskõlblikkuse tingimuste kui ka nõuetele vastavuse kontrollide puhul. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et aidata liikmesriikidel paremini ette valmistada oma otsuseid seire teel tehtavate kontrollide kohaldamise kohta, on vastavate teadete koostamiseks vaja lisaaega. Seepärast tuleks selliste teadete esitamise tähtaega pikendada nii rahastamiskõlblikkuse tingimuste kui ka nõuetele vastavuse kontrollide puhul.

| (8) | Selleks et kohapealsed kontrollid oleksid loomadega seotud kavade puhul tõhusad, on vaja tagada, et kui liikmesriik ei kohalda loomapidamisperioodi või kui loomapidamisperioodi ei saa eelnevalt kindlaks määrata või kui loomapidamisperiood algab enne toetuse- või maksetaotluse esitamist, tehakse need kontrollid sellise ajavahemiku jooksul, mil loomaga seoses võib toetust taotleda. Lisaks tuleks rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 42 lõikes 1 selgitada, et seda kohustust kohaldatakse vajaduse korral ka selliste kohapealsete kontrollide suhtes, mis tehakse kõnealuse määruse artiklis 35 sätestatud kontrollimäära suurendamise tulemusel. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et kohapealsed kontrollid oleksid loomadega seotud kavade puhul tõhusad, on vaja tagada, et kui liikmesriik ei kohalda loomapidamisperioodi või kui loomapidamisperioodi ei saa eelnevalt kindlaks määrata või kui loomapidamisperiood algab enne toetuse- või maksetaotluse esitamist, tehakse need kontrollid sellise ajavahemiku jooksul, mil loomaga seoses võib toetust taotleda. Lisaks tuleks rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 42 lõikes 1 selgitada, et seda kohustust kohaldatakse vajaduse korral ka selliste kohapealsete kontrollide suhtes, mis tehakse kõnealuse määruse artiklis 35 sätestatud kontrollimäära suurendamise tulemusel.

| (9) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 vastavalt muuta.

| (10) | Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud eeskirjade maksimaalne tõhusus, tuleks seda kohaldada 1. jaanuaril 2021 algava taotlusaasta või toetusperioodi kohta esitatud toetuse- ja maksetaotluste suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud eeskirjade maksimaalne tõhusus, tuleks seda kohaldada 1. jaanuaril 2021 algava taotlusaasta või toetusperioodi kohta esitatud toetuse- ja maksetaotluste suhtes.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee ja maaelu arengu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 809/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1)

Artikli 9 lõige 3 jäetakse välja.

| 2) | Artikli 11 lõike 4 esimese lõigu teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:

  „Tulemused teatatakse toetusesaajatele õigel ajal, et aidata neil täita rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, siduvaid kohustusi ja muid kohustusi. Liikmesriigid võivad kasutada artikli 40a lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud esialgseid tulemusi põldude kohta teabena, mis on oluline selliste toetuskavade ja -meetmete esialgse kontrolli jaoks, mille suhtes ei kohaldata seire teel tehtavat kontrolli. Kui liikmesriik otsustab seda teha, ei kohaldata toetusesaajatele esialgse kontrolli raames esitatud teabe suhtes artikli 40a lõiget 4.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 11 lõike 4 esimese lõigu teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Tulemused teatatakse toetusesaajatele õigel ajal, et aidata neil täita rahastamiskõlblikkuse kriteeriume, siduvaid kohustusi ja muid kohustusi. Liikmesriigid võivad kasutada artikli 40a lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud esialgseid tulemusi põldude kohta teabena, mis on oluline selliste toetuskavade ja -meetmete esialgse kontrolli jaoks, mille suhtes ei kohaldata seire teel tehtavat kontrolli. Kui liikmesriik otsustab seda teha, ei kohaldata toetusesaajatele esialgse kontrolli raames esitatud teabe suhtes artikli 40a lõiget 4.“

| 3) | Artikli 13 lõike 1 esimese lõigu teine ja kolmas lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

3)

Artikli 13 lõike 1 esimese lõigu teine ja kolmas lause jäetakse välja.

| 4) | Artikli 15 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Lõike 1 kohaselt tehtud muudatustest tuleb teatada pädevale asutusele liikmesriigi määratud lõpptähtpäevaks.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 15 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Lõike 1 kohaselt tehtud muudatustest tuleb teatada pädevale asutusele liikmesriigi määratud lõpptähtpäevaks.“;

| b) | teise lõigu esimene lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

teise lõigu esimene lause jäetakse välja.

| 5) | Artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | toetusesaaja on teadlik sellest, et iga potentsiaalselt rahastamiskõlblik loom, keda ei ole loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemis korrektselt identifitseeritud või registreeritud, loetakse delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 31 kohaselt kindlaks määramata loomaks, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 30 lõikes 4 sätestatud erieeskirju.“ |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 21 lõike 4 kolmanda lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

toetusesaaja on teadlik sellest, et iga potentsiaalselt rahastamiskõlblik loom, keda ei ole loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemis korrektselt identifitseeritud või registreeritud, loetakse delegeeritud määruse (EL) nr 640/2014 artikli 31 kohaselt kindlaks määramata loomaks, välja arvatud juhul, kui nende suhtes kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 30 lõikes 4 sätestatud erieeskirju.“

| 6) | Artikli 33a lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Liikmesriigid võivad otsustada jätta kohapealsest järelkontrollist välja toetusesaajad, kelle vähendatud halduskaristus vastab summadele, mille puhul võivad liikmesriigid vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõike 3 esimese lõigu punktile a otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 33a lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Liikmesriigid võivad otsustada jätta kohapealsest järelkontrollist välja toetusesaajad, kelle vähendatud halduskaristus vastab summadele, mille puhul võivad liikmesriigid vastavalt määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 54 lõike 3 esimese lõigu punktile a otsustada tagasinõudemenetlust mitte alustada.“

| 7) | Artikli 40a lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Pädev asutus võib otsustada kohaldada seire teel tehtavaid kontrolle, mis tehakse toetuskava või toetusmeetme saajatele objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Pädev asutus peab neid alasid igal järjestikusel aastal olulisel määral suurendama.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 40a lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Pädev asutus võib otsustada kohaldada seire teel tehtavaid kontrolle, mis tehakse toetuskava või toetusmeetme saajatele objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Pädev asutus peab neid alasid igal järjestikusel aastal olulisel määral suurendama.“

| 8) | Artikkel 40b asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 40b
  Teavitamine
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni iga kalendriaasta 1. veebruariks oma otsusest kasutada kõnealusel kalendriaastal seire teel tehtavaid kontrolle ning märgivad kõik kavad või meetmed või tegevusliigid ja kõik alad, kus tehakse kontrolli seire teel.
  Komisjon esitab iga kalendriaasta 1. novembriks teate vormi, märkides, millist teavet kõnealune teade peab sisaldama.“ |
| --- | --- |

8)

Artikkel 40b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 40b

Teavitamine

Liikmesriigid teavitavad komisjoni iga kalendriaasta 1. veebruariks oma otsusest kasutada kõnealusel kalendriaastal seire teel tehtavaid kontrolle ning märgivad kõik kavad või meetmed või tegevusliigid ja kõik alad, kus tehakse kontrolli seire teel.

Komisjon esitab iga kalendriaasta 1. novembriks teate vormi, märkides, millist teavet kõnealune teade peab sisaldama.“

| 9) | Artikli 42 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui liikmesriik on kooskõlas artikli 21 lõike 1 punktiga d määranud kindlaks ajavahemiku, kontrollitakse kooskõlas artiklitega 32, 33 ja 35 kogu ajavahemiku jooksul vastavat loomatoetuste kava või loomatoetusmeedet koha peal vähemalt 50 % miinimummäära ulatuses. Kuid kui loomapidamisperioodi ei kohaldata, loomapidamisperioodi ei saa eelnevalt kindlaks määrata või loomapidamisperiood algab enne toetuse- või maksetaotluse esitamist, jaotatakse kõik artiklites 32, 33 ja 35 osutatud kohapealsed kontrollid ajavahemiku peale, mil loomaga seoses võib toetust taotleda.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 42 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui liikmesriik on kooskõlas artikli 21 lõike 1 punktiga d määranud kindlaks ajavahemiku, kontrollitakse kooskõlas artiklitega 32, 33 ja 35 kogu ajavahemiku jooksul vastavat loomatoetuste kava või loomatoetusmeedet koha peal vähemalt 50 % miinimummäära ulatuses. Kuid kui loomapidamisperioodi ei kohaldata, loomapidamisperioodi ei saa eelnevalt kindlaks määrata või loomapidamisperiood algab enne toetuse- või maksetaotluse esitamist, jaotatakse kõik artiklites 32, 33 ja 35 osutatud kohapealsed kontrollid ajavahemiku peale, mil loomaga seoses võib toetust taotleda.“

| 10) | Artikkel 70b asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 70b
  Teavitamine
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni selle kalendriaasta 1. veebruariks, mil nad hakkavad tegema kontrolle seire teel, oma otsusest kasutada kõnealusel kalendriaastal seire teel tehtavaid kontrolle vastavalt artiklile 70a.“ |
| --- | --- |

10)

Artikkel 70b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 70b

Teavitamine

Liikmesriigid teavitavad komisjoni selle kalendriaasta 1. veebruariks, mil nad hakkavad tegema kontrolle seire teel, oma otsusest kasutada kõnealusel kalendriaastal seire teel tehtavaid kontrolle vastavalt artiklile 70a.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. jaanuaril 2021 algava taotlusaasta või toetusperioodi kohta esitatud toetuse- ja maksetaotluste suhtes.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 549.

1

(2)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69).

2

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 640/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/2013 ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi osas ning otsetoetuste, maaelu arengu toetuse ja nõuetele vastavuse süsteemiga seoses kohaldatavatest maksetest keeldumise ja nende tühistamise tingimuste osas ning kõnealuste toetuste ja süsteemiga seotud halduskaristuste osas (ELT L 181, 20.6.2014, lk 48).

3

---

| 29.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/19

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/541,

26. märts 2021,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1305/2014 andmete arvutamise ja vahetamise lihtsustamise ja parandamise ning muudatuste juhtimise protsessi ajakohastamise osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (2) artikli 19 kohaselt peab Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) andma komisjonile soovitusi koostalitluse tehniliste kirjelduste (edaspidi „KTKd“) ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 5 ning tagama KTKde kohandamise vastavalt tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (2) artikli 19 kohaselt peab Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi „amet“) andma komisjonile soovitusi koostalitluse tehniliste kirjelduste (edaspidi „KTKd“) ja nende läbivaatamise kohta kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 5 ning tagama KTKde kohandamise vastavalt tehnika arengule, turusuundumustele ja sotsiaalsetele nõuetele.

| (2) | Vastavalt komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (3) artiklile 13 tuleb komisjoni määrus (EL) nr 1305/2014 (4) (edaspidi „TAF KTK“) läbi vaadata, et muu hulgas lihtsustada menetlust, mille alusel ajakohastatakse selle tehnilist lähtepunkti vastavalt TAF KTK muudatuste juhtimise protsessile, ja töötada välja TAF KTK kohaste teadete sisu ja ülesehitus, vaadata need läbi või neid lihtsustada seoses teiste süsteemide või ettevõtjatega vahetatava teabega. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (3) artiklile 13 tuleb komisjoni määrus (EL) nr 1305/2014 (4) (edaspidi „TAF KTK“) läbi vaadata, et muu hulgas lihtsustada menetlust, mille alusel ajakohastatakse selle tehnilist lähtepunkti vastavalt TAF KTK muudatuste juhtimise protsessile, ja töötada välja TAF KTK kohaste teadete sisu ja ülesehitus, vaadata need läbi või neid lihtsustada seoses teiste süsteemide või ettevõtjatega vahetatava teabega.

| (3) | Selleks esitas amet 9. septembril 2020 komisjonile soovituse lisada TAF KTKsse uued või muudetud kirjeldused, mis on seotud eeldatavat saabumisaega, klientidele pakutavaid jälgimisandmeid ja teiste süsteemidega toimuvat andmevahetust käsitlevate meetodite ja teabevoogudega, ning kohandada muudatuste juhtimise protsessi. |
| --- | --- |

(3)

Selleks esitas amet 9. septembril 2020 komisjonile soovituse lisada TAF KTKsse uued või muudetud kirjeldused, mis on seotud eeldatavat saabumisaega, klientidele pakutavaid jälgimisandmeid ja teiste süsteemidega toimuvat andmevahetust käsitlevate meetodite ja teabevoogudega, ning kohandada muudatuste juhtimise protsessi.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1305/2014 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1305/2014 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1305/2014 lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).

3

(4)  Komisjoni 11. detsembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1305/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438).

4

---

LISA

SISUKORD

| 1. | SISSEJUHATUS | 23 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Lühendid | 23 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Viitedokumendid | 23 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tehniline kohaldamisala | 24 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Geograafiline kohaldamisala | 24 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | ALLSÜSTEEMI MÄÄRATLUS JA KOHALDAMISALA | 24 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvad funktsioonid | 24 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Käesoleva KTK kohaldamisalasse mittekuuluvad funktsioonid | 25 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Allsüsteemi kirjelduse ülevaade | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 2.3.1. | Käsitletavad protsessid | 25 |
| --- | --- | --- |

2.3.1.

| 3. | OLULISED NÕUDED | 26 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Vastavus olulistele nõuetele | 26 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Oluliste nõuete aspektid | 26 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Üldnõuetega seotud aspektid | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Ohutus | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Töökindlus ja käideldavus | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Tervisekaitse | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Keskkonnakaitse | 26 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tehniline ühilduvus | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Juurdepääsetavus | 27 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.

| 4. | ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS | 27 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Sissejuhatus | 27 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Saatekirja andmed | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Liinitaotlus ja liini eraldamine | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Rongi ettevalmistamine | 30 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Rongi sõiduandmed ja rongi sõiduprognoos | 31 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Teave teenuse häirete kohta | 32 |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Veose ETI/ETA | 32 |
| --- | --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Vaguni liikumine | 34 |
| --- | --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Andmevahetus kvaliteedi parandamiseks | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Põhilised viiteandmed | 35 |
| --- | --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Mitmesugused viitefailid ja andmebaasid | 36 |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Võrgud ja side | 37 |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

| 4.3. | Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Liidesed taristu KTKga | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Liidesed kontrolli ja signaalimise KTKga | 39 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Liidesed veeremi allsüsteemiga | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Liidesed käitamise ja liikluskorralduse KTKga | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Liidesed reisijateveo telemaatiliste rakendustega | 40 |
| --- | --- | --- |

4.3.5.

| 4.4. | Käitamiseeskirjad | 40 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Andmete kvaliteet | 41 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Keskhoidla haldamine | 42 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Hoolduseeskirjad | 42 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kutsekvalifikatsioonid | 42 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded | 42 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | KOOSTALITLUSE KOMPONENDID | 43 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Mõiste | 43 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komponentide loetelu | 43 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentide tööparameetrid ja kirjeldused | 43 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE | 43 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Koostalitluse komponendid | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Hindamismenetlused | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Moodul | 43 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteem | 43 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | IT-vahendite vastavuse hindamine | 43 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 7. | RAKENDAMINE | 44 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Sissejuhatus | 44 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Muudatuste juhtimine | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Muudatuste juhtimise protsess | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Muudatuste juhtimise protsess käesoleva määruse I liites loetletud dokumentide puhul | 45 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| I liide. Tehniliste dokumentide loetelu | 47 |
| --- | --- |

| II liide. Sõnastik | 48 |
| --- | --- |

| III liide. TAF/TAP riikliku kontaktpunkti ülesanded | 56 |
| --- | --- |

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Lühendid

Tabel 1

Lühendid

| Lühend | Tähendus |
| --- | --- |
| ÜL | Ühine liides |
| Komisjon | Euroopa Komisjon |
| ERA | Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi ka „amet“) |
| TE | Taristuettevõtja |
| ISO | Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon |
| LCL | Osakonteiner |
| JRE | Juhtiv raudteeveo-ettevõtja |
| RISC | Raudtee koostalitluse ja ohutuse komitee |
| RE | Raudteeveo-ettevõtja |
| TAF | Kaubaveo telemaatilised seadmed |
| TAP | Reisijateveo telemaatilised rakendused |
| TCP/IP | Edastusohje protokollistik internetiprotokolli peal |
| KTK | Koostalitluse tehniline kirjeldus |
| VV | Vagunivaldajad |

Lühend

Tähendus

ÜL

Ühine liides

Komisjon

Euroopa Komisjon

ERA

Euroopa Liidu Raudteeamet (edaspidi ka „amet“)

TE

Taristuettevõtja

ISO

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon

LCL

Osakonteiner

JRE

Juhtiv raudteeveo-ettevõtja

RISC

Raudtee koostalitluse ja ohutuse komitee

RE

Raudteeveo-ettevõtja

TAF

Kaubaveo telemaatilised seadmed

TAP

Reisijateveo telemaatilised rakendused

TCP/IP

Edastusohje protokollistik internetiprotokolli peal

KTK

Koostalitluse tehniline kirjeldus

VV

Vagunivaldajad

1.2.   Viitedokumendid

Tabel 2

Viitedokumendid

| Viitenumber | Dokumendi viide | Pealkiri | Viimane väljaanne |
| --- | --- | --- | --- |
| 1) | Direktiiv (EL) 2016/797 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44) | 27.5.2020 |
| 2) | Reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTK määrus (EL) nr 454/2011 | Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11) | 27.5.2019 |
| 3) | Direktiiv 2012/34/EL | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32) | 14.11.2017 |
| 4) | ERA-TD-105 | TAF KTK – LISA D.2: LIIDE F – TAF KTK ANDMETE JA TEADETE MUDEL | |
| 5) | Kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK määrus (EÜ) nr 62/2006 | Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 62/2006, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid (ELT L 13, 18.1.2006, lk 1) | 18.1.2006 |
| 6) | K(2010) 2576 (lõplik) | Komisjoni 29. aprilli 2010. aasta otsus, milles käsitletakse Euroopa Raudteeagentuurile antud volitust töötada välja ja vaadata läbi koostalitluse tehnilised kirjeldused, et laiendada nende kohaldamisala Euroopa Liidu raudteesüsteemile tervikuna | 29.4.2010 |
| 7) | Direktiiv (EL) 2016/798 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102) | 26.5.2016 |
| 8) | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2017/1474 | Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5). | 15.8.2017 |

Viitenumber

Dokumendi viide

Pealkiri

Viimane väljaanne

1)

Direktiiv (EL) 2016/797

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44)

27.5.2020

2)

Reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTK määrus (EL) nr 454/2011

Komisjoni 5. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 454/2011 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11)

27.5.2019

3)

Direktiiv 2012/34/EL

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32)

14.11.2017

4)

ERA-TD-105

TAF KTK – LISA D.2: LIIDE F – TAF KTK ANDMETE JA TEADETE MUDEL

5)

Kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK määrus (EÜ) nr 62/2006

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 62/2006, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid (ELT L 13, 18.1.2006, lk 1)

18.1.2006

6)

K(2010) 2576 (lõplik)

Komisjoni 29. aprilli 2010. aasta otsus, milles käsitletakse Euroopa Raudteeagentuurile antud volitust töötada välja ja vaadata läbi koostalitluse tehnilised kirjeldused, et laiendada nende kohaldamisala Euroopa Liidu raudteesüsteemile tervikuna

29.4.2010

7)

Direktiiv (EL) 2016/798

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102)

26.5.2016

8)

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2017/1474

Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).

15.8.2017

1.3.   Tehniline kohaldamisala

Käesolev koostalitluse tehniline kirjeldus (edaspidi „TAF KTK“) käsitleb direktiivi (EL) 2016/797 II lisa funktsionaalsete valdkondade loetelus nimetatud telemaatiliste seadmete allsüsteemi elementi „kaubaveoteenuste seadmed“, mida kirjeldatakse nimetatud lisa punkti 2.6 alapunktis b.

Käesoleva TAF KTK eesmärk on tagada tehnilise raamistiku loomise kaudu tõhus teabevahetus, et saavutada majanduslikult võimalikult elujõuline transpordiprotsess. See hõlmab kaubaveoteenuste seadmeid ning ühenduste haldamist teiste veoliikidega, mis tähendab, et lisaks rongide käitamisele käsitleb see ka raudteeveo-ettevõtja veoteenuseid. Ohutusaspekte käsitletakse üksnes andmeelementide olemasolu piires; väärtused ei mõjuta rongi ohutut käitamist ning TAF KTK nõuete täitmist ei saa käsitada ohutusnõuete täitmisena.

TAF KTK mõjutab ka raudteetranspordi kasutajate kasutustingimusi. Mõiste „kasutajad“ ei hõlma siinkohal üksnes taristuettevõtjaid ja raudteeveo-ettevõtjaid, vaid ka kõiki teisi teenuseosutajaid, näiteks vaguniettevõtjaid, ühendveoettevõtjaid ning isegi kliente.

1.4.   Geograafiline kohaldamisala

KTKd kohaldatakse liidu võrgustiku suhtes, nagu see on määratletud direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktis 1.

2.   ALLSÜSTEEMI MÄÄRATLUS JA KOHALDAMISALA

2.1.   Käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvad funktsioonid

Kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete allsüsteem on määratletud direktiivi (EL) 2016/797 II lisa punkti 2.6 alapunktis b.

Eelkõige hõlmab see järgmist:

| — | kaubaveoteenuste seadmed, sealhulgas infosüsteemid (kauba ja rongide jälgimine reaalajas), |
| --- | --- |

—

kaubaveoteenuste seadmed, sealhulgas infosüsteemid (kauba ja rongide jälgimine reaalajas),

| — | sorteerimis- ja jaotussüsteemid, kusjuures jaotussüsteemide all mõeldakse rongide koostamist, |
| --- | --- |

—

sorteerimis- ja jaotussüsteemid, kusjuures jaotussüsteemide all mõeldakse rongide koostamist,

| — | broneerimissüsteemid, mille all mõeldakse rongiliinide broneerimise süsteeme, |
| --- | --- |

—

broneerimissüsteemid, mille all mõeldakse rongiliinide broneerimise süsteeme,

| — | ühenduste korraldamine teiste transpordiliikidega ning elektrooniliste saatedokumentide koostamine. |
| --- | --- |

—

ühenduste korraldamine teiste transpordiliikidega ning elektrooniliste saatedokumentide koostamine.

2.2.   Käesoleva KTK kohaldamisalasse mittekuuluvad funktsioonid

Käesoleva KTK kohaldamisalasse ei kuulu klientidele suunatud makse- ja arveldussüsteemid ega erinevate teenuseosutajate, näiteks raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate vahelised makse- ja arveldussüsteemid. Punkti 4.2 (allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused) kohase andmevahetuse süsteem tagab siiski vajalikud andmed, mis on veoteenustega seotud maksete aluseks.

Käesoleva telemaatiliste seadmete KTK kohaldamisalasse ei kuulu ka sõiduplaanide pikaajaline planeerimine. Mõnes punktis viidatakse siiski pikaajalise planeerimise tulemustele, kuivõrd need on seotud rongiliikluseks vajaliku tõhusa teabevahetusega.

2.3.   Allsüsteemi kirjelduse ülevaade

2.3.1.   Käsitletavad protsessid

Kliendi vajadusi silmas pidades on üheks teenuseks transpordiliini korraldamine ja haldamine vastavalt juhtiva raudteeveo-ettevõtja (JRE) ja kliendi vahelisele lepingule.

Juhtiv raudteeveo-ettevõtja on kliendi jaoks ainus kontaktpunkt. Kui veoahelas osaleb mitu raudteeveo-ettevõtjat, vastutab juhtiv raudteeveo-ettevõtja ka teiste raudteeveo-ettevõtjatega tegevuse koordineerimise eest. Seda teenust võib osutada ka ekspediitor või mis tahes muu üksus.

Käesoleva raudtee-kaubaveosektorile suunatud KTK ulatus on direktiivi (EL) 2016/797 kohaselt piiratud taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate/juhtivate raudteeveo-ettevõtjate andmevahetusega. Käesolev KTK võimaldab juhtival raudteeveo-ettevõtjal anda kliendile teavet eelkõige järgmise kohta:

| — | liiniteave; |
| --- | --- |

—

liiniteave;

| — | rongi sõiduandmed kokkulepitud meldepunktide kohta, mis hõlmavad vähemalt lepingulise veo väljumis-, vahetus-/üleandmis- ja saabumispunkte; |
| --- | --- |

—

rongi sõiduandmed kokkulepitud meldepunktide kohta, mis hõlmavad vähemalt lepingulise veo väljumis-, vahetus-/üleandmis- ja saabumispunkte;

| — | rongi eeldatav saabumisaeg (ETA) sihtkohta, kaasa arvatud sorteerimisjaama või ühendveoterminali; |
| --- | --- |

—

rongi eeldatav saabumisaeg (ETA) sihtkohta, kaasa arvatud sorteerimisjaama või ühendveoterminali;

| — | teenuse häired. Kui juhtiv raudteeveo-ettevõtja saab teada teenuse osutamisel esinevast häirest, edastab ta vastava teabe õigeaegselt kliendile. |
| --- | --- |

—

teenuse häired. Kui juhtiv raudteeveo-ettevõtja saab teada teenuse osutamisel esinevast häirest, edastab ta vastava teabe õigeaegselt kliendile.

Kõnealuse teabe edastamiseks on 4. peatükis määratletud vastavad TAFiga ühilduvad teated.

Raudteeveo-ettevõtjad/juhtivad raudteeveo-ettevõtjad peavad üldjuhul suutma vähemalt:

| — | MÄÄRATA KINDLAKS teenuste hinnad ja transiidi ajad, vagunite pakkumise (vajaduse korral), vagunite/ühendveoüksuste andmed (vaguni/ühendveoüksuse asukoht, seisund, vaguni/ühendveoüksuse eeldatav saabumise aeg „ETA“), koha, kus veosed saab laadida tühjadesse vagunitesse, konteineritesse jne; |
| --- | --- |

—

MÄÄRATA KINDLAKS teenuste hinnad ja transiidi ajad, vagunite pakkumise (vajaduse korral), vagunite/ühendveoüksuste andmed (vaguni/ühendveoüksuse asukoht, seisund, vaguni/ühendveoüksuse eeldatav saabumise aeg „ETA“), koha, kus veosed saab laadida tühjadesse vagunitesse, konteineritesse jne;

| — | OSUTADA kindlaksmääratud teenust usaldusväärselt ja tõrgeteta, rakendades ühiseid äriprotsesse ja omavahel seotud süsteeme. Raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad ning muud teenusepakkujad ja sidusrühmad (näiteks toll) peavad suutma teavet elektrooniliselt vahetada; |
| --- | --- |

—

OSUTADA kindlaksmääratud teenust usaldusväärselt ja tõrgeteta, rakendades ühiseid äriprotsesse ja omavahel seotud süsteeme. Raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad ning muud teenusepakkujad ja sidusrühmad (näiteks toll) peavad suutma teavet elektrooniliselt vahetada;

| — | HINNATA pakutava teenuse kvaliteeti võrreldes kindlaksmääratuga, st arvete täpsus võrreldes pakutud hinnaga, tegelikud transiidiajad võrreldes lubatutega, kättesaadavaks tehtud vagunid võrreldes tellitud vagunitega, eeldatavad saabumisajad võrreldes tegelike saabumisaegadega; |
| --- | --- |

—

HINNATA pakutava teenuse kvaliteeti võrreldes kindlaksmääratuga, st arvete täpsus võrreldes pakutud hinnaga, tegelikud transiidiajad võrreldes lubatutega, kättesaadavaks tehtud vagunid võrreldes tellitud vagunitega, eeldatavad saabumisajad võrreldes tegelike saabumisaegadega;

| — | TEGUTSEDA rongide, taristu ja veeremi mahutavuse kasutamise seisukohalt produktiivselt, kasutades äriprotsesse, süsteeme ja andmevahetust, mis on vajalikud vagunite/ühendveoüksuste ja rongide sõiduplaanide koostamiseks. |
| --- | --- |

—

TEGUTSEDA rongide, taristu ja veeremi mahutavuse kasutamise seisukohalt produktiivselt, kasutades äriprotsesse, süsteeme ja andmevahetust, mis on vajalikud vagunite/ühendveoüksuste ja rongide sõiduplaanide koostamiseks.

Koostalitluslike vagunite puhul on eriline tähtsus tühjade vagunite käitlemisel. Põhimõtteliselt ei ole laaditud ja tühjade vagunite käitlemises erinevusi. Tühjade vagunite vedu toimub samuti veojuhiste alusel, seega tuleb kõnealuste tühjade vagunite eest vastutavat veeremiettevõtjat käsitada kliendina.

3.   OLULISED NÕUDED

3.1.   Vastavus olulistele nõuetele

Vastavalt direktiivile (EL) 2016/797 peavad liidu raudteesüsteem, allsüsteemid ja nende koostalitluse komponendid vastama kõnealuse direktiivi III lisas sätestatud olulistele üldnõuetele.

Käesoleva KTK kohaldamisalas tagatakse 3. peatükis loetletud asjakohaste oluliste nõuete täitmine allsüsteemi puhul vastavusega 4. peatükis („Allsüsteemi iseloomustus“) kirjeldatud kirjeldustele.

3.2.   Oluliste nõuete aspektid

Olulised nõuded hõlmavad järgmisi valdkondi:

| — | ohutus, |
| --- | --- |

—

ohutus,

| — | töökindlus ja käideldavus, |
| --- | --- |

—

töökindlus ja käideldavus,

| — | tervisekaitse, |
| --- | --- |

—

tervisekaitse,

| — | keskkonnakaitse, |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitse,

| — | tehniline ühilduvus, |
| --- | --- |

—

tehniline ühilduvus,

| — | juurdepääsetavus. |
| --- | --- |

—

juurdepääsetavus.

Vastavalt direktiivile (EL) 2016/797 võivad olulised nõuded olla üldkohaldatavad kogu üleeuroopalise raudteesüsteemi suhtes või konkreetselt iga allsüsteemi ja selle komponentide suhtes.

3.3.   Üldnõuetega seotud aspektid

Üldnõuete asjakohasus kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemi kontekstis määratakse kindlaks järgmiselt.

3.3.1.   Ohutus

Direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulised nõuded 1.1.1, 1.1.2, 1.1.3, 1.1.4 ja 1.1.5 ei ole telemaatiliste seadmete allsüsteemi puhul asjakohased.

3.3.2.   Töökindlus ja käideldavus

„Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide jälgimine ja hooldus peavad olema korraldatud, tehtud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.“

See oluline nõue täidetakse järgmiste punktidega:

| — | punkt 4.2.9: põhilised viiteandmed, |
| --- | --- |

—

punkt 4.2.9: põhilised viiteandmed,

| — | punkt 4.2.10: mitmesugused viitefailid ja andmebaasid, |
| --- | --- |

—

punkt 4.2.10: mitmesugused viitefailid ja andmebaasid,

| — | punkt 4.2.11: võrgud ja side. |
| --- | --- |

—

punkt 4.2.11: võrgud ja side.

3.3.3.   Tervisekaitse

Tervisekaitse

Direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulised nõuded 1.3.1 ja 1.3.2 ei ole telemaatiliste seadmete allsüsteemi puhul asjakohased.

3.3.4.   Keskkonnakaitse

Keskkonnakaitse

Direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulised nõuded 1.4.1, 1.4.2, 1.4.3, 1.4.4 ja 1.4.5 ei ole telemaatiliste seadmete allsüsteemi puhul asjakohased.

3.3.5.   Tehniline ühilduvus

Tehniline ühilduvus

Direktiivi (EL) 2016/797 III lisa oluline nõue 1.5 ei ole telemaatiliste seadmete allsüsteemi puhul asjakohane.

3.3.6.   Juurdepääsetavus

Juurdepääsetavus

Direktiivi 2016/797 III lisa oluline nõue 1.6 ei ole telemaatiliste seadmete allsüsteemi puhul asjakohane.

4.   ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

Raudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/797 ja mille üheks osaks on telemaatiliste seadmete allsüsteem, on integreeritud süsteem, mille sidusust tuleb kontrollida. Sidusust tuleb kontrollida eelkõige allsüsteemi kirjelduste osas, liideste osas, mille kaudu see on süsteemiga ühendatud, ning tegevus- ja hoolduseeskirjade osas.

Kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid silmas pidades on kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemile iseloomulikud alljärgnevad aspektid.

4.2.   Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

Võttes arvesse 3. peatüki olulisi nõudeid, hõlmavad allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused järgmisi parameetreid:

| — | saatekirja andmed, |
| --- | --- |

—

saatekirja andmed,

| — | liinitaotlus ja liini eraldamine, |
| --- | --- |

—

liinitaotlus ja liini eraldamine,

| — | rongi ettevalmistamine, |
| --- | --- |

—

rongi ettevalmistamine,

| — | rongi sõiduandmed ja rongi sõiduprognoos, |
| --- | --- |

—

rongi sõiduandmed ja rongi sõiduprognoos,

| — | teave teenuse häirete kohta, |
| --- | --- |

—

teave teenuse häirete kohta,

| — | vaguni/ühendveoüksuse eeldatav vahetamisaeg (ETI)/saabumisaeg (ETA), |
| --- | --- |

—

vaguni/ühendveoüksuse eeldatav vahetamisaeg (ETI)/saabumisaeg (ETA),

| — | vaguni liikumine, |
| --- | --- |

—

vaguni liikumine,

| — | andmevahetus kvaliteedi parandamiseks, |
| --- | --- |

—

andmevahetus kvaliteedi parandamiseks,

| — | põhilised viiteandmed, |
| --- | --- |

—

põhilised viiteandmed,

| — | mitmesugused viitefailid ja andmebaasid, |
| --- | --- |

—

mitmesugused viitefailid ja andmebaasid,

| — | võrgud ja side. |
| --- | --- |

—

võrgud ja side.

Lisaks 4. peatüki ja selle alapeatükkide sätetele võib iga sidusrühm vahetada teateid teiste sama kaubaveoteenusega seotud sidusrühmadega vastavalt punktidele 4.2.2.3 (ainult rongi käitamise ajal või käitamise ettevalmistamise ajal), 4.2.4.2, 4.2.4.3, 4.2.5.2, 4.2.6.3 ja 4.2.6.4 tingimusel, et sidusrühmad on tuvastatavad. Sellise teadete vahetamise eest võib tasu nõuda saatja.

Juhtiv raudteeveo-ettevõtja vastutab lepingu kohaselt klientidele edastatava teabe eest.

Üksikasjalikud andmete kirjeldused on esitatud andmete kataloogis. Teadete ja kataloogi andmete kohustuslikud vormingud on esitatud I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“. Lisaks võib samal eesmärgil kasutada muid olemasolevaid standardeid, kui asjaomaste poolte vahel on sõlmitud erikokkulepe nende standardite kasutamise lubamiseks eelkõige kombineeritud/ühendveo puhul või nende ELi liikmesriikide territooriumidel, millel on piir kolmandate riikidega.

Üldised märkused teadete struktuuri kohta

Üldised märkused teadete struktuuri kohta

Teated hõlmavad kahte andmekogumit:

| — | kontrollandmed: määratletud kataloogi teadete kohustusliku teatepäise kaudu; |
| --- | --- |

—

kontrollandmed: määratletud kataloogi teadete kohustusliku teatepäise kaudu;

| — | teavitusandmed: määratletud iga teate kohustusliku/valikulise sisu ja kohustuslike/valikuliste kataloogi andmete kaudu. |
| --- | --- |

—

teavitusandmed: määratletud iga teate kohustusliku/valikulise sisu ja kohustuslike/valikuliste kataloogi andmete kaudu.

Kui mõni teade või andmeelement on määratletud käesolevas määruses valikulisena, otsustavad selle kasutamise asjaomased pooled. Selliste teadete ja andmeelementide kasutamine peab moodustama lepingu osa. Kui valikulised elemendid on andmete kataloogis teatavatel tingimustel kohustuslikud, peab see andmete kataloogis märgitud olema.

4.2.1.   Saatekirja andmed

Saatekirja andmed

4.2.1.1.   Kliendi saatekiri

Kliendi saatekiri

Klient saadab saatekirja juhtivale raudteeveo-ettevõtjale. See peab sisaldama kogu teavet, mis on vajalik kauba veoks kaubasaatjalt kaubasaajale vastavalt dokumentidele „Ühtsed eeskirjad, mis käsitlevad kaupade rahvusvahelise raudteeveo lepingut“ (CIM) ja „Ühtsed eeskirjad, mis käsitlevad sõidukite kasutamise lepinguid rahvusvahelises raudteeliikluses“ (CUV). Juhtiv raudteeveo-ettevõtja peab lisama täiendavad andmed. Saatekirja andmete alajaotist, sealhulgas täiendavaid andmeid, kirjeldatakse käesoleva määruse I liite tabelis loetletud dokumentides „TAF KTK – lisa D.2: liide A (vagunite/ühendveo-laadimisüksuste reisi planeerimine)“ ja „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“ (4).

Avatud juurdepääsu korral on kliendiga lepingu sõlminud juhtival raudteeveo-ettevõtjal pärast olemasolevate andmete lisamist olemas kõik andmed. Teiste raudteeveo-ettevõtjatega ei ole vaja teateid vahetada. Nende andmete põhjal esitatakse ka lühikese etteteatamisajaga liinitaotlus, kui see on saatekirja tingimuste täitmiseks vajalik.

Järgmised teated seonduvad juhtudega, kus tegemist ei ole avatud juurdepääsuga. Nende teadete sisu põhjal võib esitada ka lühikese etteteatamisajaga liinitaotlusi, kui see on saatekirja tingimuste täitmiseks vajalik.

4.2.1.2.   Veojuhised

Veojuhised

Veojuhised moodustavad eelkõige saatekirja andmete alamhulga. Juhtiv raudteeveo-ettevõtja peab edastama need veoahelas osalevatele raudteeveo-ettevõtjatele. Veojuhised peavad sisaldama kõiki andmeid, mida raudteeveo-ettevõtjal on vaja veo elluviimiseks oma vastutusalas kuni järgmisele raudteeveo-ettevõtjale üleandmiseni.

Veojuhise teate kohustuslik andmestruktuur ja üksikasjalikud vormingud on esitatud I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

Kõnealuste veojuhiste peamine sisu on järgmine:

| — | kaubasaatja ja kaubasaaja andmed, |
| --- | --- |

—

kaubasaatja ja kaubasaaja andmed,

| — | marsruuditeave, |
| --- | --- |

—

marsruuditeave,

| — | saadetise identifitseerimistunnus, |
| --- | --- |

—

saadetise identifitseerimistunnus,

| — | vaguni andmed, |
| --- | --- |

—

vaguni andmed,

| — | andmed koha ja aja kohta. |
| --- | --- |

—

andmed koha ja aja kohta.

4.2.2.   Liinitaotlus ja liini eraldamine

Liinitaotlus ja liini eraldamine

4.2.2.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

Liin kirjeldab salvestatavaid taotletud, aktsepteeritud ja tegelikke andmeid rongi teekonna ja omaduste kohta liini igas osas. Alljärgnevalt kirjeldatakse andmeid, mis peavad olema taristuettevõtjale ja/või läbilaskevõimet jaotavale asutusele (LJA) kättesaadavad.. Neid andmeid tuleb uuendada iga kord, kui need muutuvad. Aastase liini teave peab seega võimaldama andmete leidmist seoses lühiajaliste muudatustega. Eelkõige peab juhtiv raudteeveo-ettevõtja teavitama klienti, kui muudatus klienti mõjutab.

Lühikese etteteatamisajaga liinitaotlus

Lühikese etteteatamisajaga liinitaotlus

Rongi sõidu ajal tekkivate erandjuhtude või kiireloomuliste veovajaduste puhuks peab raudteeveo-ettevõtjal või taotlejal olema võimalus saada liinivõrgus ajutine rongiliin.

Vastutava taotleja rollis tegutsev raudteeveo-ettevõtja/taotleja peab esitama taristuettevõtjale kõik vajalikud andmed selle kohta, millal ja kus rong peab sõitma, koos füüsiliste omadustega niivõrd, kuivõrd need on taristu seisukohast olulised. Need nõuded kehtivad kõigi lühikese etteteatamisajaga liinitaotluste ja nendega seotud teadete puhul. Euroopa tasandil ei ole selle jaoks miinimumtähtaega kindlaks määratud. Miinimumtähtajad võidakse kindlaks määrata raudteevõrgustiku teadaandes.

Lühikese etteteatamisajaga liinitaotlus ei hõlma liikluskorralduse küsimusi. Lühikese etteteatamisajaga liinitaotluste ja liikluskorralduslike liinimuutuste vaheline ajapiir oleneb kohalikest kokkulepetest ning selle võib esitada raudteevõrgustiku teadaandes..

Nõuded, mis on seotud raudteeveo-ettevõtja, taotleja ja taristuettevõtja kohustustega liini taotlemisel ja eraldamisel, ei ole käesoleva määruse osa. Asjakohane teave on esitatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/773 (1) (käitamise ja liikluskorralduse KTK).

1

4.2.2.2.   Teade „Liinitaotlus“

Teade „Liinitaotlus“

Raudteeveo-ettevõtja/taotleja, kes võtab endale vastutava taotleja rolli, saadab liini taotlemiseks taristuettevõtjale/läbilaskevõimet jaotavale asutusele teate „Liinitaotlus“.

Teate „Liinitaotlus“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.2.3.   Teade „Liini andmed“

Teade „Liini andmed“

Planeeriva taristuettevõtjana tegutsev taristuettevõtja/läbilaskevõimet jaotav asutus saadab liinitaotluse esitanud raudteeveo-ettevõtjale/taotlejale vastuseks teate „Liini andmed“.

Teate „Liini andmed“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.2.4.   Teade „Liin kinnitatud“

Teade „Liin kinnitatud“

Taotluse esitanud raudteeveo-ettevõtja/taotleja, kes võtab endale vastutava taotleja rolli, saadab taristuettevõtja/läbilaskevõimet jaotava asutuse pakutud liini kinnitamiseks teate „Liin kinnitatud“.

Teate „Liin kinnitatud“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.2.5.   Teade „Liini andmed tagasi lükatud“

Teade „Liini andmed tagasi lükatud“

Taotluse esitanud raudteeveo-ettevõtja/taotleja, kes võtab endale vastutava taotleja rolli, saadab asjaomasele taristuettevõtjale/läbilaskevõimet jaotavale asutusele teate „Liini andmed tagasi lükatud“, et lükata tagasi viimase pakutud liini andmed.

Teate „Liini andmed tagasi lükatud“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.2.6.   Teade „Liin tühistatud“

Teade „Liin tühistatud“

Raudteeveo-ettevõtja/taotleja, kes võtab endale vastutava taotleja rolli (planeerimise etapis) või vastutava raudteeveo-ettevõtja rolli (käitamisel), saadab kinnitatud liini või selle osa tühistamiseks asjaomasele taristuettevõtjale/läbilaskevõimet jaotavale asutusele teate „Liin tühistatud“.

Teate „Liin tühistatud“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.2.7.   Teade „Liin ei ole saadaval“

Teade „Liin ei ole saadaval“

Taristuettevõtja/läbilaskevõimet jaotav asutus, kes võtab endale planeeriva taristuettevõtja rolli (planeerimise etapis) või vastutava taristuettevõtja rolli (käitamisel), saadab lepingu sõlminud raudteeveo-ettevõtjale/taotlejale teate „Liin ei ole saadaval“, kui raudteeveo-ettevõtja/taotleja kinnitatud liin ei ole enam saadaval.

Taristuettevõtja peab raudteeveo-ettevõtjat teavitama niipea, kui talle saab teatavaks, et rongiliin ei ole saadaval. Teate „Liin ei ole saadaval“ võib saata ükskõik millisel liinilepingu sõlmimise ja rongi väljasõidu vahelisel ajahetkel. Põhjuseks võib olla näiteks liinil tekkinud katkestus.

Teade „Liin ei ole saadaval“ tähendab, et liini või selle osa ei saa kasutada ja seda enam ei eksisteeri.

Kui on olemas alternatiivne liin, peab taristuettevõtja ilma raudteeveo-ettevõtja täiendava taotluseta saatma ettepaneku alternatiivse liini kohta koos nimetatud teatega või niipea, kui alternatiivne liin on teada. Selleks kasutatakse teadet „Liini andmed“, mis seotakse teatega „Liin ei ole saadaval“. Kui alternatiivset liini ei ole võimalik välja pakkuda, peab taristuettevõtja sellest raudteeveo-ettevõtjale viivitamata teatama.

Teate „Liin ei ole saadaval“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.2.8.   Teade „Kättesaamise kinnitus“

Teade „Kättesaamise kinnitus“

Iga teate saaja saadab vastava teate saatjale teate „Kättesaamise kinnitus“, kinnitamaks, et tema süsteem on teate kätte saanud.

Teate „Kättesaamise kinnitus“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.3.   Rongi ettevalmistamine

Rongi ettevalmistamine

4.2.3.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

See põhiparameeter kirjeldab teateid, mida tuleb vahetada rongi ettevalmistamise faasis enne rongi teeleasumist.

Rongi ettevalmistamine hõlmab rongi ja marsruudi omavahelise ühilduvuse kontrolli. Selle kontrolli teeb raudteeveo-ettevõtja asjaomaste taristuettevõtjate poolt taristu kirjelduse ja piirangute kohta antud teabe põhjal.

Kui järgmine raudteeveo-ettevõtja võtab rongi tervikuna üle, saadab vastutav raudteeveo-ettevõtja järgmisele vastutavale raudteeveo-ettevõtjale teate „Rongi koosseis“. Lepingu kohaselt peab vastutav raudteeveo-ettevõtja saatma selle teate ka taristuettevõtja(te)le. See kehtib ka juhul, kui liini on broneerinud teine vastutav taotleja, kes on volitanud vastutavat raudteeveo-ettevõtjat rongi käitama. Lisaks jääb vastutav raudteeveo-ettevõtja partneriks taristuettevõtjaga teadete vahetamisel, kui ta sõlmib rongi käitamiseks allhankelepingu teise raudteeveo-ettevõtjaga.

Kui rongi koosseisu teatud kohas muudetakse, peab vastutav raudteeveo-ettevõtja pärast andmete ajakohastamist selle teate uuesti saatma.

4.2.3.2.   Teade „Rongi koosseis“

Teade „Rongi koosseis“

Vastutav raudteeveo-ettevõtja saadab järgmisele kaubaveos osalevale vastutavale raudteeveo-ettevõtjale ja juhtivale raudteeveo-ettevõtjale teate „Rongi koosseis“, milles märgitakse rongi koosseis. Vastavalt raudteevõrgustiku teadaandele tuleb vastutaval raudteeveo-ettevõtjal saata teade „Rongi koosseis“ ka taristuettevõtja(te)le.

Teate „Rongi koosseis“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja vaheliseks rongi koosseisuga seotud teadete vahetamiseks edastatavad miinimumelemendid on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2019/773 (käitamise ja liikluskorralduse KTK) punktis 4.2.2.7.2.

4.2.3.3.   Teade „Rong valmis“

Teade „Rong valmis“

Vastutav raudteeveo-ettevõtja saadab taristuettevõtjale teate „Rong valmis“ iga kord, kui rong on pärast ettevalmistamist valmis sõitu alustama, välja arvatud juhul, kui riiklike eeskirjade kohaselt aktsepteerib taristuettevõtja sellise teatena sõiduplaani.

Kombineeritud veo korral saadab terminalioperaator raudteeveo-ettevõtjale teate „Rong valmis“ iga kord, kui vagunikomplekt on valmis sõitu alustama. Taristuettevõtja sisenemispunktini veoteenust osutav raudteeveo-ettevõtja saadab teate „Rong valmis“ taristuettevõtja võrgus rongiliikluse teenust osutavale raudteeveo-ettevõtjale.

Teate „Rong valmis“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.4.   Rongi sõiduandmed ja rongi sõiduprognoos

Rongi sõiduandmed ja rongi sõiduprognoos

4.2.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

Selle põhiparameetriga sätestatakse nõuded rongi sõiduandmetele ja rongi sõiduprognoosile. Sellega tuleb näha ette, kuidas vahetatakse rongi sõiduandmeid ja rongi sõiduprognoose taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel.

Selle põhiparameetriga sätestatakse, kuidas taristuettevõtja peab sobival ajal saatma rongi sõiduandmed raudteeveo-ettevõtjale ja järgmisele taristuettevõtjale, kes on kaasatud rongi käitamisse.

Rongi sõiduandmete ülesanne on anda teavet rongi hetkestaatuse kohta lepingus kokkulepitud meldepunktides.

Rongi sõiduprognoosi kasutatakse selleks, et anda teavet eeldatava aja kohta, mil rong jõuab lepingus kokkulepitud prognoosipunktidesse. Taristuettevõtja saadab selle teate raudteeveo-ettevõtjale ja rongi teele jäävale järgmisele taristuettevõtjale.

Lepingutes määratakse kindlaks meldepunktid rongi liikumise kirjeldamiseks.

Raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate vaheline teabevahetus toimub alati vastutava taristuettevõtja ja selle raudteeveo-ettevõtja vahel, kes vastutab rongi käitamise eest. See kehtib ka juhul, kui liini on broneerinud teine vastutav taotleja, kes on volitanud vastutavat raudteeveo-ettevõtjat rongi käitama. Lisaks jääb vastutav raudteeveo-ettevõtja partneriks taristuettevõtjaga teadete vahetamisel, kui ta sõlmib rongi käitamiseks allhankelepingu teise raudteeveo-ettevõtjaga.

Lepingu kohaselt esitab juhtiv raudteeveo-ettevõtja kliendile rongi sõiduprognoosi ja rongi sõiduandmed. Meldepunktid lepitakse mõlema poole vahel kokku lepingus.

4.2.4.2.   Teade „Rongi sõiduprognoos“

Teade „Rongi sõiduprognoos“

Taristuettevõtja peab väljastama rongi käitavale raudteeveo-ettevõtjale selle teate üleandmispunktide, vahetuspunktide ja rongi sihtkoha kohta, nagu on kirjeldatud punktis 4.2.4.1.

Lepingujärgse kombineeritud veo korral tagab juhtiv raudteeveo-ettevõtja/vastutav raudteeveo-ettevõtja, et teade „Rongi sõiduprognoos“ edastatakse terminalioperaatorile.

Lisaks peab taristuettevõtja väljastama selle teate raudteeveo-ettevõtjale teiste meldepunktide kohta vastavalt raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja vahelistele lepingutele.

Rongi sõiduprognoosi võib saata ka enne, kui rong sõitu alustab. Juhuks, kui kahe meldepunkti vahel tekib täiendavaid viivitusi, peavad raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja lepinguga kindlaks määrama lävendväärtuse, mille korral tuleb saata algne või uus prognoos. Kui viivituse kestus ei ole teada, peab taristuettevõtja saatma teate „Teenuse häire“ (vt punkti 4.2.5 „Teave teenuse häirete kohta“).

Rongi sõiduprognoosi teade peab sisaldama prognoositavat aega, mil rong jõuab kokkulepitud prognoosipunkti.

Taristuettevõtja saadab selle teate järgmisele rongi liikumisega seotud taristuettevõtjale.

Teate „Rongi sõiduprognoos“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.4.3.   Teated „Rongi sõiduandmed“ ja „Rongi hilinemise põhjus“

Taristuettevõtja peab teate „Rongi sõiduandmed“ väljastama vastutavale raudteeveo-ettevõtjale:

| — | lähtejaamast teeleasumisel ja sihtjaama jõudmisel, |
| --- | --- |

—

lähtejaamast teeleasumisel ja sihtjaama jõudmisel,

| — | üleandmispunktidesse, vahetuspunktidesse ja lepinguga kokku lepitud meldepunktidesse (nt käitluspunktid) saabumisel ja neist väljumisel. |
| --- | --- |

—

üleandmispunktidesse, vahetuspunktidesse ja lepinguga kokku lepitud meldepunktidesse (nt käitluspunktid) saabumisel ja neist väljumisel.

Niipea kui viivituse põhjus on teada (esimene oletus) ja kui saadakse ajakohastatud teavet hilinemise põhjuse kohta, peaks taristuettevõtja teatama sellest vastutavale raudteeveo-ettevõtjale, saates eraldi teate „Rongi hilinemise põhjus“.

Teadete „Rongi sõiduandmed“ ja „Rongi hilinemise põhjus“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.5.   Teave teenuse häirete kohta

Teave teenuse häirete kohta

4.2.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

Selle põhiparameetriga nähakse ette see, kuidas raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja käsitlevad teenuse häirete kohta käivat teavet omavahelises suhtluses.

Kui raudteeveo-ettevõtja saab teada rongi sõidu ajal teenuse osutamisel tekkivast häirest, mille eest vastutab tema ise, peab ta viivitamata teavitama asjaomast taristuettevõtjat (raudteeveo-ettevõtja võib seda teha suuliselt). Rongi sõidu katkemise korral saadab taristuettevõtja teate „Rongi sõit katkestatud“ lepingu sõlminud raudteeveo-ettevõtjale ja järgmisele rongi liikumisega seotud taristuettevõtjale.

Kui hilinemise kestus on teada, peab taristuettevõtja saatma rongi sõiduprognoosi teate.

4.2.5.2.   Teade „Rongi sõit katkestatud“

Teade „Rongi sõit katkestatud“

Kui rongi sõit on katkestatud, saadab taristuettevõtja selle teate järgmisele rongi sõiduga seotud taristuettevõtjale ja vastutavale raudteeveo-ettevõtjale.

Lepingujärgse kombineeritud veo korral tagab juhtiv raudteeveo-ettevõtja/raudteeveo-ettevõtja, et teade „Rongi sõit katkestatud“ edastatakse terminalioperaatorile.

Teate „Rongi sõit katkestatud“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.6.   Veose ETI/ETA

Veose ETI/ETA

4.2.6.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

Punktis 4.2.2 (liinitaotlus) on selgitatud peamiselt raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja vahelist suhtlust. See teabevahetus ei hõlma üksikute vagunite või ühendveoüksuste jälgimist. Seda tehakse raudteeveo-ettevõtja/juhtiva raudteeveo-ettevõtja tasandil rongiga seotud teadete põhjal ning seda kirjeldatakse järgmistes punktides 4.2.6 (veose ETI/ETA) kuni 4.2.7 (vaguni liikumine).

Vagunite või ühendveoüksustega seotud teabevahetust ja teabe ajakohastamist toetab peamiselt reisiplaanide ja vagunite liikumise andmete säilitamine (punkt 4.2.10.2, muud andmebaasid).

Kliendi jaoks on kõige olulisem teave alati tema veose eeldatav saabumisaeg (ETA) ja rongi eeldatav saabumisaeg (TETA). Vaguni ETA ja ETI on põhiandmeteks ka juhtiva raudteeveo-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahelises teabevahetuses. See teave on juhtiva raudteeveo-ettevõtja peamiseks abivahendiks veose füüsilise veo jälgimisel ja võrdlemisel kliendi ees võetud kohustustega.

Ronge käsitlevates teadetes on kõik prognoositavad ajad seotud saabumisega teatud punkti, mis võib olla üleandmispunkt, vahetuspunkt, rongi sihtkoht või muu meldepunkt. Need kõik on rongi eeldatava saabumise ajad (TETA).

Lepingu alusel esitab juhtiv raudteeveo-ettevõtja kliendile eeldatava saabumisaja (ETA) ja eeldatava vahetamisaja (ETI) veose tasandil ning TETA rongi tasandil. Üksikasjalikkuse tase lepitakse mõlema poole vahel kokku lepingus.

Kombineeritud veo korral kasutatakse laadimisüksuste (nt konteinerid, vahetuskonteinerid, poolhaagised) identifitseerimistunnuseid sisaldavates andmeteadetes kas standardi ISO 6346 kohast BIC-koodi või standardi EN 13044 kohast ILU-koodi.

4.2.6.2.   ETI/ETA arvutamine

ETI/ETA arvutamine

ETI/ETA arvutatakse andmete alusel, mis saadakse vastutavalt taristuettevõtjalt, kes saadab teates „Rongi sõiduprognoos“ eeldatavad ajad, mil rong saabub kokkulepitud teekonnal olevatesse kindlaksmääratud meldepunktidesse (igal juhul üleandmis-, vahetus- ja lõppjaama, sealhulgas ühendveoterminalidesse), nt ühelt taristuettevõtjalt järgmisele taristuettevõtjale üleandmise punkti (sel juhul on TETA sama mis ETH).

Kokkulepitud rongiliinil asuvate vahetuspunktide või muude kindlaksmääratud meldepunktide puhul peab raudteeveo-ettevõtja veose transpordiahela järgmise raudteeveo-ettevõtja jaoks välja arvutama vagunite ja/või ühendveoüksuste eeldatava vahetusaja (ETI).

Märkus kombineeritud vedude kohta. Vagunis asuvate ühendveoüksuste puhul on vaguni ETId ka ühendveoüksuste ETId. Ühendveoüksuste ETAde puhul tuleks tähele panna, et raudteeveo-ettevõtja ei saa arvutada välja ETAt ja TETAt väljaspool avalikku taristuettevõtja võrku. Seetõttu saab raudteeveo-ettevõtja edastada ETId ainult seoses terminalis tegutseva raudteeveo-ettevõtjaga, kes edastab ETA või TETA saabumisterminali operaatorile. Selle ETA ja TETA alusel edastab terminalioperaator ETP kombineeritud veoteenust osutavale ettevõtjale, kes omakorda edastab sama ETP lõppkliendile (nt ekspediitor, logistikateenuste osutaja jne).

Märkus kombineeritud vedude kohta

Juhtiv raudteeveo-ettevõtja vastutab ETA ja TETA võrdlemise eest kliendi ees võetud kohustustega.

ETA ja TETA kõrvalekaldeid kliendi ees võetud kohustustest tuleb käsitleda vastavalt lepingule ning juhtiv raudteeveo-ettevõtja võib nende alusel algatada hoiatusprotsessi. Selle protsessi käigus saadud andmete edastamiseks on ette nähtud hoiatusteade.

Hoiatusprotsessi alusena peab juhtival raudteeveo-ettevõtjal olema võimalik teha rongi või vaguniga seotud päringuid kõrvalekallete kohta. Allpool on sätestatud juhtiva raudteeveo-ettevõtja päring ning ka raudteeveo-ettevõtja vastus.

4.2.6.3.   Vaguni ETI/ETA teade

Vaguni ETI/ETA teade

Selle teate eesmärk on saata ETI või ajakohastatud ETI ühelt vastutavalt raudteeveo-ettevõtjalt veoahelas järgmisele vastutavale raudteeveo-ettevõtjale.

Kõik vagunite veoahela vastutavad raudteeveo-ettevõtjad saadavad ETI/ETA või ajakohastatud ETI/ETA juhtivale raudteeveo-ettevõtjale. Lepingu alusel arvutab juhtiv raudteeveo-ettevõtja saadud ETIde põhjal välja täpse ETA või TETA ning edastab selle oma kliendile ja terminalioperaatorile.

Vaguni ETI/ETA teate kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.6.4.   Hoiatusteade

Hoiatusteade

Pärast ETA võrdlemist kliendi ees võetud kohustusega võib juhtiv raudteeveo-ettevõtja saata asjaomastele raudteeveo-ettevõtjatele hoiatusteate. Hoiatusteate kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

Märkus. Avatud juurdepääsu korral on ETI ja ETA väljaarvutamine raudteeveo-ettevõtja sisemine protsess. Sel juhul on raudteeveo-ettevõtja ise juhtiv raudteeveo-ettevõtja.

Märkus

4.2.7.   Vaguni liikumine

Vaguni liikumine

4.2.7.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

Vaguni liikumisega seotud aruandluseks tuleb salvestada ja teha elektrooniliselt kättesaadavaks järgmistes teadetes sisalduvad andmed. Need tuleb lepingute alusel edastada teadetena ka volitatud isikutele.

| — | Teade „Vaguni vabastamise teatis“ |
| --- | --- |

—

Teade „Vaguni vabastamise teatis“

| — | Teade „Vaguni väljumise teatis“ |
| --- | --- |

—

Teade „Vaguni väljumise teatis“

| — | Teade „Vaguni saabumine sorteerimisjaama“ |
| --- | --- |

—

Teade „Vaguni saabumine sorteerimisjaama“

| — | Teade „Vaguni väljumine sorteerimisjaamast“ |
| --- | --- |

—

Teade „Vaguni väljumine sorteerimisjaamast“

| — | Teade „Vaguniga seotud erandjuhtum“ |
| --- | --- |

—

Teade „Vaguniga seotud erandjuhtum“

| — | Teade „Vaguni saabumise teatis“ |
| --- | --- |

—

Teade „Vaguni saabumise teatis“

| — | Teade „Vaguni üleandmise teatis“ |
| --- | --- |

—

Teade „Vaguni üleandmise teatis“

Lepingu alusel peab juhtiv raudteeveo-ettevõtja esitama kliendile vagunite liikumise teabe, kasutades allpool kirjeldatud teateid.

4.2.7.2.   Teade „Vaguni vabastamise teatis“

Teade „Vaguni vabastamise teatis“

Juhtiv raudteeveo-ettevõtja ei ole alati veoahelas esimene raudteeveo-ettevõtja. Sel juhul peab juhtiv raudteeveo-ettevõtja vastutavale raudteeveo-ettevõtjale teatama, et vagun on kliendi haruteel (juhtiva raudteeveo-ettevõtja võetud kohustusele vastav lähtekoht) haakimiseks valmis teatud ajal (väljumise kuupäev ja kellaaeg).

Need sündmused võib salvestada vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaasis. Teate „Vaguni vabastamise teatis“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.7.3.   Teade „Vaguni väljumise teatis“

Teade „Vaguni väljumise teatis“

Raudteeveo-ettevõtja peab teatama juhtivale raudteeveo-ettevõtjale tegeliku kuupäeva ja kellaaja, mil vagun lähtekohast ära veetakse.

Need sündmused võib salvestada vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaasis. Selle teadetevahetusega läheb vastutus vaguni eest kliendilt üle raudteeveo-ettevõtjale. Teate „Vaguni väljumise teatis“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.7.4.   Teade „Vaguni saabumine sorteerimisjaama“

Teade „Vaguni saabumine sorteerimisjaama“

Raudteeveo-ettevõtja peab juhtivale raudteeveo-ettevõtjale teatama, et vagun on jõudnud tema sorteerimisjaama. See teade võib põhineda teatel „Rongi sõiduandmed“, mis on sätestatud punktis 4.2.4 (rongi sõiduprognoos). Selle sündmuse võib salvestada vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaasis. Teate „Vaguni saabumine sorteerimisjaama“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.7.5.   Teade „Vaguni väljumine sorteerimisjaamast“

Teade „Vaguni väljumine sorteerimisjaamast“

Raudteeveo-ettevõtja peab juhtivale raudteeveo-ettevõtjale teatama, et vagun on tema sorteerimisjaamast lahkunud. See teade võib põhineda teatel „Rongi sõiduandmed“, mis on sätestatud punktis 4.2.4 (rongi sõiduprognoos). Selle sündmuse võib salvestada vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaasis. Teate „Vaguni väljumine sorteerimisjaamast“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.7.6.   Teade „Vaguniga seotud erandjuhtum“

Teade „Vaguniga seotud erandjuhtum“

Raudteeveo-ettevõtja peab juhtivale raudteeveo-ettevõtjale teatama, kui vaguniga juhtub midagi ettenägematut, mis võib mõjutada ETIt/ETAt või mis nõuab täiendavaid meetmeid. Selle teate puhul on enamasti vaja ETI/ETA uuesti välja arvutada. Kui juhtiv raudteeveo-ettevõtja otsustab, et vajalik on uus ETI/ETA, saadab ta teate saatnud raudteeveo-ettevõtjale vastuteate koos märkega „Vajalik ETI/ETA“ (teade „Vaguniga seotud erandjuhtum, uue ETI/ETA taotlus“). Uus ETI/ETA tuleb arvutada punktis 4.2.6 (veose ETI/ETA) sätestatud korras.

Selle teabe võib salvestada vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaasis. Teate „Vaguniga seotud erandjuhtum“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.7.7.   Teade „Vaguni saabumise teatis“

Teade „Vaguni saabumise teatis“

Vaguni või ühendveoüksuse veoahela viimane raudteeveo-ettevõtja peab teatama juhtivale raudteeveo-ettevõtjale, et vagun on saabunud tema sorteerimisjaama (raudteeveo-ettevõtja asukoht). Teate „Vaguni saabumise teatis“ kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.7.8.   Teade „Vaguni üleandmise teatis“

Teade „Vaguni üleandmise teatis“

Vaguni veoahela viimane raudteeveo-ettevõtja peab juhtivale raudteeveo-ettevõtjale teatama, et vagun on paigutatud kaubasaaja haruteele.

Märkus. Avatud juurdepääsu korral on vaguni kirjeldatud liikumine raudteeveo-ettevõtja (juhtiva raudteeveo-ettevõtja) sisene protsess. Sellele vaatamata peab ta tegema kõik arvutused ja salvestama andmed juhtiva raudteeveo-ettevõtjana, kellel on kliendiga sõlmitud leping ja kes on võtnud kliendi ees kohustuse.

Märkus

Nende teadete järjestuse joonis, mis põhineb 1. näite vagunite 1 ja 2 ETI väljaarvutamisel (vt punkt 4.2.6.2, ETI/ETA arvutamine) on lisatud I liites loetletud dokumendi „TAF KTK – lisa A.5: TAF KTK teadete joonised ja järjestuse diagrammid“ punktis 6 esitatud vahetustest teatamise diagrammile.

4.2.8.   Andmevahetus kvaliteedi parandamiseks

Andmevahetus kvaliteedi parandamiseks

Et olla konkurentsivõimeline, peab Euroopa raudteesektor pakkuma oma klientidele kõrgemat teenusekvaliteeti (vt ka direktiivi (EL) 2016/797 III lisa punkt 2.7.1). Mõõtmine on oluline kvaliteedi parandamist toetav reisijärgne protseduur. Lisaks kliendile osutatud teenuse kvaliteedi mõõtmisele peavad juhtivad raudteeveo-ettevõtjad, raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad mõõtma ka teenuse nende komponentide kvaliteeti, mis kokkuvõttes määravad kliendile osutatava teenuse kvaliteedi. Mõõtmisprotsessi käigus valivad taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad (eriti juhtivad raudteeveo-ettevõtjad) konkreetse kvaliteedinäitaja, liini või asukoha ja mõõteperioodi, mille jooksul mõõdetakse tegelikke tulemusi ning võrreldakse neid ettenähtud kriteeriumidega, mis üldjuhul on sätestatud lepingus. Mõõtmise tulemused peavad selgelt näitama, milline on saavutatud tase võrreldes lepingupoolte vahel kokku lepitud eesmärgiga.

4.2.9.   Põhilised viiteandmed

Põhilised viiteandmed

4.2.9.1.   Eessõna

Eessõna

Rongi ettevalmistamise ja vaguni käitamise toetamiseks teeb vagunivaldaja veeremi andmed kättesaadavaks veeremi viiteandmebaasis.

4.2.9.2.   Veeremi viiteandmebaasid

Veeremi viiteandmebaasid

Veeremivaldaja vastutab veeremi andmete säilitamise eest veeremi viiteandmebaasis.

Teavet, mis peab sisalduma konkreetsetes veeremi viiteandmebaasides, kirjeldatakse üksikasjalikult I liites (liide C).

Veeremi viiteandmebaasid peavad võimaldama lihtsat juurdepääsu veeremi viiteandmetele, et minimeerida iga toimingu kohta edastatavate andmete mahtu. Andmebaaside sisu peab olema ligipääsetav kõigile teenuseosutajatele (eelkõige taristuettevõtjatele ja raudteeveo-ettevõtjatele) vastavalt nende privileegipõhistele struktureeritud juurdepääsuõigustele.

Veeremi viiteandmebaasi kanded võib liigitada järgmiselt:

| — | haldusandmed, mis on seotud sertifitseerimis- ja registreerimiskirjetega. Lisaks peavad vagunivaldajad vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 445/2011 (2) artiklile 5 talletama hoolduse eest vastutava üksuse sertifikaadi identifitseerimisnumbri; |
| --- | --- |

—

haldusandmed, mis on seotud sertifitseerimis- ja registreerimiskirjetega. Lisaks peavad vagunivaldajad vastavalt komisjoni määruse (EL) nr 445/2011 (2) artiklile 5 talletama hoolduse eest vastutava üksuse sertifikaadi identifitseerimisnumbri;

2

| — | konstruktsiooniandmed, mis hõlmavad kõiki veeremi olulisi (füüsilisi) elemente, eelkõige teavet, mida raudteeveo-ettevõtjad vajavad rongide planeerimiseks ja käitamiseks. |
| --- | --- |

—

konstruktsiooniandmed, mis hõlmavad kõiki veeremi olulisi (füüsilisi) elemente, eelkõige teavet, mida raudteeveo-ettevõtjad vajavad rongide planeerimiseks ja käitamiseks.

Valdaja on kohustatud tagama, et need andmed on kättesaadavad ning nende aluseks olevad toimingud on tehtud.

Veeremi viiteandmebaasi kohustuslikku ülesehitust ja järgitavaid elemente kirjeldatakse I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.10.   Mitmesugused viitefailid ja andmebaasid

Mitmesugused viitefailid ja andmebaasid

4.2.10.1.   Viitefailid

Viitefailid

Kaubarongide liikluseks Euroopa raudteevõrgustikus peavad kõikidele teenuseosutajatele (taristuettevõtjad, raudteeveo-ettevõtjad, logistikaettevõtjad ja veeremiettevõtjad) olema kättesaadavad ja juurdepääsetavad allpool esitatud viitefailid. Viitefailides sisalduvad andmed peavad alati kajastama tegelikku olukorda. Kui viitefaili kasutatakse koos reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKga, peab optimaalse koostoime saavutamiseks selle väljatöötamine ja muutmine olema kooskõlas reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKga.

Euroopa Liidu Raudteeamet säilitab ja haldab tsentraalselt järgmiste viiteandmete kordumatuid koode:

| — | kõikide taristuettevõtjate, raudteeveo-ettevõtjate ja teenuseosutajast ettevõtjate koode sisaldav viitefail; |
| --- | --- |

—

kõikide taristuettevõtjate, raudteeveo-ettevõtjate ja teenuseosutajast ettevõtjate koode sisaldav viitefail;

| — | asukohtade (esmased ja teisesed) koode sisaldav viitefail. |
| --- | --- |

—

asukohtade (esmased ja teisesed) koode sisaldav viitefail.

Amet säilitab esmaste asukohtade koodide ja ettevõtjate koodide viitefaili koopia. Individuaalse taotluse korral ja intellektuaalomandi õigusi piiramata tehakse nimetatud andmed tutvumiseks kättesaadavaks.

Muude koodide loetelud on esitatud I liites loetletud dokumendis „TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel“.

4.2.10.2.   Vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaas (vabatahtlik)

Vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaas (vabatahtlik)

Rongide ja vagunite liikumise jälgimiseks võib seada sisse vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaasi, mida iga asjakohase sündmuse korral reaalajas ajakohastatakse. Volitatud üksustel, nagu valdajad ja veeremiettevõtjad, võib vastavalt kahepoolsetele kokkulepetele olla juurdepääs oma ülesannete täitmiseks vajalikele andmetele.

Juhtiva raudteeveo-ettevõtja ja raudteeveo-ettevõtjate vaheline teabevahetus põhineb koostöövedude puhul vagunite ja/või ühendveoüksuste numbritel. Seepärast peab rongi osas taristuettevõtjaga teavet vahetav raudteeveo-ettevõtja jaotama need andmed vagunite ja ühendveoüksuste andmeteks. Need vagunite ja ühendveoüksuste andmed võib talletada vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaasis. Rongi liikumisega seotud andmete alusel tehakse vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaasis klientide teavitamiseks uusi sissekandeid või täiendusi. Vaguni või ühendveoüksuse liikumise osa avatakse andmebaasis hiljemalt pärast kliendilt vagunite või ühendveoüksuste vabastamise aja saamist. Vabastamise aeg on vagunite ja ühendveoüksuste andmebaasi tehtav esimene tegeliku veoteekonnaga seotud kanne. Vaguni liikumisega seotud teated on määratletud punktis 4.2.7 (vaguni liikumine). Andmebaas on ligipääsetav ühise liidese abil (punktid 4.2.11.1 „Üldine arhitektuur“ ja 4.2.11.6 „Ühine liides“).

Vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaas on mõeldud vagunite jälgimiseks ning seega asjaomaste raudteeveo-ettevõtjate ja juhtiva raudteeveo-ettevõtja vaheliseks teabevahetuseks. See andmebaas kajastab vaguni ja ühendveoüksuse liikumist alates teeleasumisest kuni lõpliku üleandmiseni kliendi haruteel, koos ETIde ja eri punktides registreeritud tegelike aegadega kuni lõpliku üleandmise ajani (ETA). Andmebaasis kajastuvad ka veeremi erinevad seisundid, näiteks:

| — | Seisund: veeremi laadimine
  See seisunditeave on vajalik raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtjate ning teiste veoteekonnaga seotud raudteeveo-ettevõtjate vaheliseks teabevahetuseks. |
| --- | --- |

—

Seisund: veeremi laadimine

See seisunditeave on vajalik raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtjate ning teiste veoteekonnaga seotud raudteeveo-ettevõtjate vaheliseks teabevahetuseks.

| — | Seisund: laaditud vagun teel
  See seisunditeave on vajalik taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vaheliseks teabevahetuseks ning teabevahetuseks veoteekonnaga seotud teiste taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjatega. |
| --- | --- |

—

Seisund: laaditud vagun teel

See seisunditeave on vajalik taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vaheliseks teabevahetuseks ning teabevahetuseks veoteekonnaga seotud teiste taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjatega.

| — | Seisund: tühi vagun teel
  See seisunditeave on vajalik taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vaheliseks teabevahetuseks ning teabevahetuseks veoteekonnaga seotud teiste taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjatega. |
| --- | --- |

—

Seisund: tühi vagun teel

See seisunditeave on vajalik taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vaheliseks teabevahetuseks ning teabevahetuseks veoteekonnaga seotud teiste taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjatega.

| — | Seisund: veeremi tühjendamine
  See seisunditeave on vajalik teabevahetuseks sihtkoha raudteeveo-ettevõtja ja veo eest vastutava juhtiva raudteeveo-ettevõtja vahel. |
| --- | --- |

—

Seisund: veeremi tühjendamine

See seisunditeave on vajalik teabevahetuseks sihtkoha raudteeveo-ettevõtja ja veo eest vastutava juhtiva raudteeveo-ettevõtja vahel.

| — | Seisund: tühi vagun veeremiettevõtja käsutuses
  See seisunditeave on vajalik kindlaksmääratud omadustega raudteeveeremi kättesaadavuse kohta teabe saamiseks. |
| --- | --- |

—

Seisund: tühi vagun veeremiettevõtja käsutuses

See seisunditeave on vajalik kindlaksmääratud omadustega raudteeveeremi kättesaadavuse kohta teabe saamiseks.

4.2.10.3.   Täiendavad nõuded andmebaasidele

Täiendavad nõuded andmebaasidele

Iga süsteem (andmebaas) peab olema selgelt määratletud ning selle andmete sidusust peavad toetama andmetele juurdepääsu ja andmete kättesaadavust käsitlevad eeskirjad.

4.2.11.   Võrgud ja side

Võrgud ja side

4.2.11.1.   Üldine arhitektuur

Üldine arhitektuur

IT-arhitektuuri eesmärk on tagada teabevahetus turvalises usaldusväärses keskkonnas kõigi ühtse Euroopa raudteepiirkonna raudteesektoris tegutsevate üksuste vahel.

Aja jooksul areneb välja ja hakkab selle allsüsteemi kaudu omavahel suhtlema suur ja keerukas raudtee telemaatilise koostalitluse kogukond, mis hõlmab turu vajaduste rahuldamisel omavahel konkureerivaid ja koostööd tegevaid sadu osalejaid (raudteeveo-ettevõtjad, taristuettevõtjad jne).

Niisugust koostalitluse kogukonda toetav võrgu- ja sidetaristu põhineb ühisel teabevahetuse arhitektuuril, mida tunnevad ja mille võtavad kasutusele kõik osalejad.

Kavandatav teabevahetuse arhitektuur:

| — | on ette nähtud heterogeensete teabemudelite ühildamiseks, muutes semantiliselt süsteemide vahel vahetatavaid andmeid ning tasandades äriprotsesside ja rakendustasandi protokollide erinevusi, |
| --- | --- |

—

on ette nähtud heterogeensete teabemudelite ühildamiseks, muutes semantiliselt süsteemide vahel vahetatavaid andmeid ning tasandades äriprotsesside ja rakendustasandi protokollide erinevusi,

| — | avaldab minimaalset mõju olemasolevale IT-arhitektuurile, mida iga osaleja rakendab, |
| --- | --- |

—

avaldab minimaalset mõju olemasolevale IT-arhitektuurile, mida iga osaleja rakendab,

| — | kaitseb juba tehtud IT-investeeringuid. |
| --- | --- |

—

kaitseb juba tehtud IT-investeeringuid.

Teabevahetuse arhitektuur põhineb IT-tööstuse järjepidevatel peavoolustandarditel, mis tagavad küberturvalisuse asjakohase taseme vastavalt kindlakstehtud riskidele. Kõigi osaliste vaheline suhtlus peab teatavate tsentraliseeritud teenuste pakkumise kaudu tagama raudtee koostalitluse üldise terviklikkuse ja ühtsuse.

Arhitektuuri kontseptsiooni rakendamine, nt teabevahetus võrdõigusvõrgus, põhineb ühise liidese tehnilistel standarditel, mida kirjeldatakse I liites loetletud tehnilises dokumendis ERA-TD-104 „TAF KTK lisa D.2: liide E – ühine liides“.

Üldise arhitektuuri graafiline skeem on esitatud I liites loetletud dokumendi „TAF KTK – lisa A.5: TAF KTK teadete joonised ja järjestuse diagrammid“ punktis 1.5.

4.2.11.2.   Võrk ja turvalisus

Võrk ja turvalisus

Võrgu all mõeldakse käesoleval juhul teabevahetuse viisi ja põhialuseid, mitte füüsilist võrku.

Võrk peab tagama vajaliku küberturvalisuse taseme.

Raudtee koostalitluse aluseks on ühine teabevahetuse arhitektuur, mis on kõigile osalejatele teada ja mille nad on kasutusele võtnud, julgustades nii uusi osalejaid, eelkõige kliente, ning vähendades turuletuleku tõkkeid.

Turvakontseptsiooni võib rakendada kahe teabevahetaja vahelise sidevirna eri kihtidel.

Kõrge turvalisuse taseme tagamiseks peavad kõik teated olema iseseisva turvalisusega, mis tähendab, et teates sisalduvad andmed on kaitstud ja saajal on võimalik kontrollida teate autentsust. Selle saavutamiseks võib kasutada e-kirjade krüpteerimisele sarnanevat krüpteerimis- või allkirjasüsteemi.

4.2.11.3.   Krüpteerimine

Krüpteerimine

Sõltuvalt äritegevuse vajadustest võib andmete edastamiseks ja salvestamiseks kasutada asümmeetrilist või sümmeetrilist krüpteerimist. Selleks tuleb rakendada avaliku võtme taristut (PKI).

Krüpteerimine põhineb ühise liidese tehnilistel standarditel, mida kirjeldatakse I liites loetletud tehnilises dokumendis ERA-TD-104 „TAF KTK lisa D.2: liide E – ühine liides“.

4.2.11.4.   Keskhoidla

Keskhoidla

Keskhoidla peab suutma hallata järgmisi elemente:

| — | metaandmed – teadete sisu kirjeldavad struktureeritud andmed, |
| --- | --- |

—

metaandmed – teadete sisu kirjeldavad struktureeritud andmed,

| — | avaliku võtme taristu, |
| --- | --- |

—

avaliku võtme taristu,

| — | sertifitseerimiskeskus (SK). |
| --- | --- |

—

sertifitseerimiskeskus (SK).

Keskhoidla haldamise eest peaks vastutama üleeuroopaline mittetulunduslik organisatsioon. Kui keskhoidlat kasutatakse koos reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKga, tuleb optimaalse koostoime saavutamiseks arendamisel ja muudatuste tegemisel võimalikult suurel määral lähtuda reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKst.

4.2.11.5.   Ühine liides

Ühine liides

Vastavus KTK-le seoses andmevahetusega tähendab kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete andmekataloogi kohustuslike elementide (XSD) vahetamist vastavalt TAF KTK punktile 4.2.

Selleks võib kasutada ühise liidese kirjeldusi, sealhulgas XSDd, ilma asjaomaste poolte vahelise erikokkuleppeta. Ühise liidese kirjeldusi tuleks korrapäraselt kohandada, et võtta arvesse uusi sidetehnoloogilisi lahendusi.

Mis tahes sidetehnoloogiliste lahenduste kombineerimine on võimalik, kui asjaomaste poolte vahel on sõlmitud sellekohane kokkulepe ja kui see on kooskõlas ühise liidese kirjeldustega.

Ühine liides peab suutma hallata järgmisi toiminguid:

| — | väljaminevate teadete vormindamine vastavalt metaandmetele, |
| --- | --- |

—

väljaminevate teadete vormindamine vastavalt metaandmetele,

| — | väljaminevate teadete allkirjastamine ja krüpteerimine, |
| --- | --- |

—

väljaminevate teadete allkirjastamine ja krüpteerimine,

| — | väljaminevate teadete adresseerimine, |
| --- | --- |

—

väljaminevate teadete adresseerimine,

| — | sissetulevate teadete autentsuse kontroll, |
| --- | --- |

—

sissetulevate teadete autentsuse kontroll,

| — | sissetulevate teadete dekrüpteerimine, |
| --- | --- |

—

sissetulevate teadete dekrüpteerimine,

| — | sissetulevate teadete vastavuskontroll lähtuvalt metaandmetest, |
| --- | --- |

—

sissetulevate teadete vastavuskontroll lähtuvalt metaandmetest,

| — | ühtne ühine juurdepääs erinevatele andmebaasidele. |
| --- | --- |

—

ühtne ühine juurdepääs erinevatele andmebaasidele.

Igal ühise liidese eksemplaril peab olema iga vagunivaldaja, juhtiva raudteeveo-ettevõtja, raudteeveo-ettevõtja, taristuettevõtja jne piires juurdepääs kõikidele KTKga ette nähtud andmetele, olenemata sellest, kas andmebaasid on tsentraalsed või eraldiasuvad (vt ka I liites loetletud dokumendi „TAF KTK – lisa A.5: TAF KTK teadete joonised ja järjestuse diagrammid“ punkt 1.6).

Kui ühist liidest kasutatakse koos reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKga, tuleb optimaalse koostoime saavutamiseks arendamisel ja muudatuste tegemisel võimalikult suurel määral lähtuda reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKst. Sissetulevate teadete autentsuskontrolli tulemuste alusel võib rakendada teadete kinnitamist miinimumtasemel:

| i) | saatmine õnnestus (ACK); |
| --- | --- |

i)

saatmine õnnestus (ACK);

| ii) | saatmine ebaõnnestus (NACK). |
| --- | --- |

ii)

saatmine ebaõnnestus (NACK).

Eespool nimetatud ülesannete täitmiseks kasutab ühine liides keskhoidlas sisalduvaid andmeid.

Kui mõni osaleja võtab kasutusele keskhoidlat dubleeriva kohaliku „peegli“ (mirror), peab see osaleja oma vahenditega tagama, et kohalik „peegel“ on keskhoidla täpne ja ajakohastatud koopia.

mirror

4.2.11.6.   Protokollid

Protokollid

Arendamiseks võib kasutada üksnes interneti protokollikomplekti kuuluvaid protokolle (üldiselt tuntud kui TCP/P, UDP/IP jne).

4.3.   Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

3. peatükis sätestatud olulisi nõudeid silmas pidades on liideste funktsionaalsed ja tehnilised nõuded järgmised.

4.3.1.   Liidesed taristu KTKga

Liidesed taristu KTKga

Taristu allsüsteemi alla kuuluvad liikluskorraldus-, jälgimis- ja navigatsioonisüsteemid: tehnilised andmetöötlus- ja telekommunikatsiooniseadmed, mis on ette nähtud kasutamiseks reisijate ja kauba pikamaavedudel, et tagada võrgu ohutu ja kooskõlastatud toimimine ning tõhus liikluskorraldus.

Kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemis kasutatakse liiklemiseks vajalikke andmeid, mis on määratletud liinilepingus ning mida võivad täiendada taristu piirangute andmed, mille esitab taristuettevõtja. Seega puudub selle KTK ja taristu KTK vahel otsene liides.

4.3.2.   Liidesed kontrolli ja signaalimise KTKga

Liidesed kontrolli ja signaalimise KTKga

Ainsad seosed kontrolli ja signaalimisega tulenevad

| — | liinilepingust, kus liinilõigu kirjelduses esitatakse asjakohane teave kasutatavate kontrolli- ja signaalimisseadmete kohta, ning |
| --- | --- |

—

liinilepingust, kus liinilõigu kirjelduses esitatakse asjakohane teave kasutatavate kontrolli- ja signaalimisseadmete kohta, ning

| — | erinevatest veeremi viiteandmebaasidest, kuhu tuleb salvestada veeremi kontrolli- ja signaalimisseadmete andmed. |
| --- | --- |

—

erinevatest veeremi viiteandmebaasidest, kuhu tuleb salvestada veeremi kontrolli- ja signaalimisseadmete andmed.

4.3.3.   Liidesed veeremi allsüsteemiga

Liidesed veeremi allsüsteemiga

Kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemis on määratletud tehnilised ja käitusandmed, mis peavad olema veeremi kohta kättesaadavad.

Veeremi KTKs on määratletud vaguni omadused. Kui vaguni omadused muutuvad, tuleb muudatused kanda veeremi viiteandmebaasidesse andmebaasi tavapärase haldamise raames. Seega puudub selle KTK ja veeremi KTK vahel otsene liides.

4.3.4.   Liidesed käitamise ja liikluskorralduse KTKga

Liidesed käitamise ja liikluskorralduse KTKga

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi puhul nähakse ette protseduurid ja seonduvad seadmed, mis on vajalikud erinevate struktuursete allsüsteemide, eelkõige rongijuhtimise, liikluse plaanimise ja korraldamise ühtlaseks toimimiseks nii harilikes kui ka eritingimustes.

Kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemi puhul nähakse peamiselt ette kaubaveoteenusteks vajalikud seadmed, sealhulgas seadmed veose ja rongide jälgimiseks reaalajas ja ühenduste korraldamiseks teiste veoliikidega. Nimetatud KTKde kooskõla tagamiseks kohaldatakse järgmist korda.

Kui sätestatakse ja/või asutakse muutma käitamise ja liikluskorralduse KTK nõudeid, mis seonduvad käesoleva KTK nõuetega, tuleb pidada nõu käesoleva KTK eest vastutava asutusega.

Kui asutakse muutma käesoleva KTK nõudeid, mis seonduvad käitamise ja liikluskorralduse KTKs sätestatud käitamistingimustega, tuleb pidada nõu käitamise ja liikluskorralduse KTK eest vastutava asutusega.

4.3.5.   Liidesed reisijateveo telemaatiliste rakendustega

Liidesed reisijateveo telemaatiliste rakendustega

| Liides | Viidatud dokument: kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK | Viidatud dokument: reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTK |
| --- | --- | --- |
| Rong valmis | 4.2.3.3 | „Teade „Rong valmis““ |

Liides

Viidatud dokument: kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK

Viidatud dokument: reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTK

Rong valmis

4.2.3.3

„Teade „Rong valmis““

| 4.2.14.1 | „Teade „Rong valmis“ kõikide rongide puhul“ |
| --- | --- |

4.2.14.1

„Teade „Rong valmis“ kõikide rongide puhul“

Rongi sõiduprognoos

| 4.2.4.2 „Teade „Rongi | sõiduprognoos““ |
| --- | --- |

4.2.4.2 „Teade „Rongi

sõiduprognoos““

| 4.2.15.2 „„Rongi | sõiduprognoos“ kõikide rongide puhul“ |
| --- | --- |

4.2.15.2 „„Rongi

sõiduprognoos“ kõikide rongide puhul“

Rongi sõiduandmed

| 4.2.4.3 | „Rongi sõiduandmed“ |
| --- | --- |

4.2.4.3

„Rongi sõiduandmed“

| 4.2.15.1 | „Teade „Rongi sõiduandmed“ kõikide rongide puhul“ |
| --- | --- |

4.2.15.1

„Teade „Rongi sõiduandmed“ kõikide rongide puhul“

Rongi sõidu katkemise teade raudteeveo-ettevõtjale

| 4.2.5.2 | „Rongi sõit katkestatud“ |
| --- | --- |

4.2.5.2

„Rongi sõit katkestatud“

| 4.2.16.2 | „Teade „Rongi sõit katkestatud“ kõikide rongide puhul“ |
| --- | --- |

4.2.16.2

„Teade „Rongi sõit katkestatud“ kõikide rongide puhul“

Lühikese etteteatamisajaga sõiduplaaniandmete käsitlemine

| 4.2.2 | „Liinitaotlus“ |
| --- | --- |

4.2.2

„Liinitaotlus“

| 4.2.17 | „Ronge käsitlevate lühikese etteteatamisajaga sõiduplaaniandmete käsitlemine“ |
| --- | --- |

4.2.17

„Ronge käsitlevate lühikese etteteatamisajaga sõiduplaaniandmete käsitlemine“

Ühine liides

| 4.2.11.6 | „Ühine liides“ |
| --- | --- |

4.2.11.6

„Ühine liides“

| 4.2.21.7 | „Ühine liides raudteeveo-ettevõtja/taristuettevõtja teabevahetuseks“ |
| --- | --- |

4.2.21.7

„Ühine liides raudteeveo-ettevõtja/taristuettevõtja teabevahetuseks“

Keskhoidla

| 4.2.11.5 | „Keskhoidla“ |
| --- | --- |

4.2.11.5

„Keskhoidla“

| 4.2.21.6 | „Keskhoidla“ |
| --- | --- |

4.2.21.6

„Keskhoidla“

Viitefailid

| 4.2.10.1 | „Viitefailid“ |
| --- | --- |

4.2.10.1

„Viitefailid“

| 4.2.19.1 | „Viitefailid“ |
| --- | --- |

4.2.19.1

„Viitefailid“

4.4.   Käitamiseeskirjad

Käitamiseeskirjad

3. peatükis nimetatud olulisi nõudeid silmas pidades on allsüsteemile iseloomulikud käesoleva KTKga seonduvad käitamiseeskirjad järgmised.

4.4.1.   Andmete kvaliteet

Andmete kvaliteet

Andmete kvaliteedi tagamiseks vastutab KTK kohaldamisalasse jääva iga teate algataja teate andmesisu õigsuse eest teate saatmise ajal. Kui andmete kvaliteedi tagamiseks vajalikud lähteandmed saadakse KTKga ette nähtud andmebaasidest, tuleb andmete kvaliteedi tagamiseks kasutada neis andmebaasides sisalduvaid andmeid.

Kui andmete kvaliteedi tagamiseks vajalikke lähteandmeid ei saada käesoleva KTKga ette nähtud andmebaasidest, peab teate algataja kontrollima andmete kvaliteeti oma vahenditega.

Andmete kvaliteedi tagamine hõlmab võrdlemist käesoleva KTK raames ette nähtud ja eespool kirjeldatud andmebaasidest saadud andmetega ning vajaduse korral loogilist kontrolli, et tagada andmete ja teadete õigeaegsus ja järjepidevus.

Andmed on kvaliteetsed, kui nad sobivad ettenähtud kasutuseks, st andmed

| — | on veatud: kättesaadavad, täpsed, õigeaegsed, täielikud, kooskõlas muude allikatega jne, ning |
| --- | --- |

—

on veatud: kättesaadavad, täpsed, õigeaegsed, täielikud, kooskõlas muude allikatega jne, ning

| — | on vajalike omadustega: asjakohased, terviklikud, piisavalt üksikasjalikud, hõlpsasti loetavad, hõlpsasti mõistetavad jne. |
| --- | --- |

—

on vajalike omadustega: asjakohased, terviklikud, piisavalt üksikasjalikud, hõlpsasti loetavad, hõlpsasti mõistetavad jne.

Andmete kvaliteeti iseloomustab eelkõige

| — | täpsus, |
| --- | --- |

—

täpsus,

| — | täielikkus, |
| --- | --- |

—

täielikkus,

| — | järjepidevus, |
| --- | --- |

—

järjepidevus,

| — | õigeaegsus. |
| --- | --- |

—

õigeaegsus.

Täpsus

Täpsus

Vajalik teave (andmed) tuleb koguda võimalikult ökonoomselt. See on saavutatav üksnes siis, kui põhiandmed registreeritakse kogu veo kohta vaid üks kord, kui võimalik. Seepärast tuleks põhiandmed süsteemi sisestada allikale võimalikult lähedal, et neid oleks võimalik igas hilisemas töötlemistoimingus täielikult kasutada.

Täielikkus

Täielikkus

Enne teadete väljasaatmist tuleb metaandmete abil kontrollida nende terviklikkust ja süntaksit. See aitab vältida ka mittevajalikku teabeliiklust võrgus.

Kõikide sissetulevate teadete terviklikkust tuleb samuti metaandmete abil kontrollida.

Järjepidevus

Järjepidevus

Järjepidevuse tagamiseks tuleb rakendada toimimisreegleid. Vältida tuleb kahekordset sisestamist ning andmete omanik peab olema selgelt identifitseeritud.

Toimimisreeglite rakendamine oleneb reegli keerukusest. Lihtsate reeglite puhul piisab andmebaasi piirangutest ja käivitavatest sündmustest. Keerukamate reeglite puhul, mis hõlmavad erinevatest tabelitest pärit andmeid, tuleb kasutada valideerimismenetlust, mille käigus kontrollitakse enne liideseandmete genereerimist ja uue andmeversiooni kasutusele võtmist andmete versiooni ja järjepidevust. Tuleb tagada, et edastatavad andmed valideeritakse kindlaksmääratud toimimisreeglite alusel.

Õigeaegsus

Õigeaegsus

Oluline on esitada andmed õigeaegselt. Kui andmete salvestamine või teate saatmine käivitatakse mõne sündmuse alusel otse IT-süsteemis, ei ole õigeaegsus probleemiks, kui süsteem on korrektselt kavandatud ning vastab äriprotsesside vajadustele. Enamikul juhtudel algatab teate saatmise aga käitaja või vähemalt põhineb saatmine käitaja täiendaval sisendil. Õigeaegsuse nõude täitmiseks tuleb andmed ajakohastada esimesel võimalusel, muu hulgas ka selleks, et tagada teadete andmesisu ajakohasus juhtudel, kui süsteem saadab teated välja automaatselt.

Päringutele reageerimise aeg erinevate rakenduste ja kasutajatüüpide puhul tuleb kindlaks määrata üksikasjalikes IT-kirjeldustes. Kõik andmeuuendused ja -vahetused peavad toimuma esimesel võimalusel.

Andmekvaliteedi parameetrid

Andmekvaliteedi parameetrid

Üksikasjalikes IT-kirjeldustes määratakse kindlaks sobivad protsendimäärad järgmise kohta:

| — | andmete täielikkus (täidetud andmeväljade protsent) ja andmete järjepidevus (erinevates tabelites/failides/kirjetes vastavuses olevate väärtuste protsent), |
| --- | --- |

—

andmete täielikkus (täidetud andmeväljade protsent) ja andmete järjepidevus (erinevates tabelites/failides/kirjetes vastavuses olevate väärtuste protsent),

| — | andmete õigeaegsus (nende andmete protsent, mis on kättesaadavad ettenähtud tähtaja jooksul), |
| --- | --- |

—

andmete õigeaegsus (nende andmete protsent, mis on kättesaadavad ettenähtud tähtaja jooksul),

| — | nõutav täpsus (salvestatud väärtuste tegelikele väärtustele vastavuse protsent). |
| --- | --- |

—

nõutav täpsus (salvestatud väärtuste tegelikele väärtustele vastavuse protsent).

4.4.2.   Keskhoidla haldamine

Keskhoidla haldamine

Keskhoidla funktsioonid on määratletud punktis 4.2.11.5 „Keskhoidla“. Andmete kvaliteedi tagamiseks peab keskhoidlat haldav asutus vastutama metaandmete uuendamise ja kvaliteedi ning juurdepääsu kontrolli haldamise eest. Metaandmete kvaliteedi kontekstis peab metaandmete täielikkus, järjepidevus, õigeaegsus ja täpsus olema selline, mis võimaldab nende andmete nõuetekohast kasutamist käesolevas KTKs ettenähtud eesmärgil.

4.5.   Hoolduseeskirjad

Hoolduseeskirjad

3. peatükis nimetatud olulisi nõudeid silmas pidades on allsüsteemile iseloomulikud käesoleva KTKga seonduvad hoolduseeskirjad järgmised.

Veoteenuse kvaliteet peab olema tagatud isegi juhul, kui andmetöötlusseadmed lähevad täielikult või osaliselt rikki. Seepärast on soovitatav installida arvutitesse eriti töökindlad varusüsteemid, mille häireteta töö on hooldustööde ajal tagatud.

Erinevate andmebaaside hooldusega seotud aspekte käsitletakse punktis 4.2.10.3 (täiendavad nõuded andmebaasidele).

4.6.   Kutsekvalifikatsioonid

Kutsekvalifikatsioonid

Allsüsteemi käitamiseks ja hoolduseks ning KTK rakendamiseks vajaliku personali kutsekvalifikatsioon peab olema järgmine.

Käesoleva KTK rakendamine ei eelda täiesti uut riist- ja tarkvarasüsteemi koos uute töötajatega. KTK nõuete täitmiseks on üksnes vaja olemasolevate töötajate tegevust muuta, täiendada ja laiendada. Seepärast ei kehtestata täiendavaid nõudeid lisaks olemasolevatele kutsekvalifikatsiooni alastele siseriiklikele ja Euroopa normidele.

Kui töötajate tööalane täienduskoolitus on vajalik, ei peaks see piirduma ainult seadmete kasutamise tutvustamisega. Töötajad peavad teadma ja mõistma oma konkreetset rolli üldises veoprotsessis. Eelkõige peavad töötajad olema teadlikud vajadusest tagada kõrgetasemeline töö, kuna see on edasistel etappidel töödeldavate andmete usaldusväärsuse seisukohast otsustava tähtsusega.

Rongide koostamiseks ja käitamiseks vajalik kutsekvalifikatsioon on ette nähtud käitamise ja liikluskorralduse KTKga.

4.7.   Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded

Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded

Asjaomase allsüsteemi (või punktis 1.1 määratletud tehnilise kohaldamisala) käitamiseks ja hooldamiseks vajalike töötajate tervisekaitse- ja ohutusnõuded on järgmised.

Täiendavaid nõudeid lisaks olemasolevatele kutsekvalifikatsiooni valdkonna riigisisestele ja Euroopa normidele ei kehtestata.

5.   KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1.   Mõiste

Mõiste

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 7 on sätestatud:

koostalitluse komponendid on „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitlus otseselt või kaudselt sõltub, sealhulgas nii materiaalsed kui ka mittemateriaalsed esemed, nt tarkvara“.

5.2.   Komponentide loetelu

Komponentide loetelu

Koostalitluse komponendid on hõlmatud direktiivi (EL) 2016/797 asjakohaste sätetega.

Kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemi puhul ei ole koostalitluse komponente kindlaks määratud.

Käesoleva KTK nõuete täitmiseks piisab standardsetest IT-seadmetest; koostalitluseks raudteekeskkonnas ei ole vaja mingeid eriomadusi. See kehtib nii riistvara komponentide kui ka kasutatava standardtarkvara kohta, nagu operatsioonisüsteemid ja andmebaasid. Rakendustarkvara on iga kasutaja isiklikele vajadustele vastav ning seda võib kohandada ja täiendada vastavalt tegelikele individuaalsetele funktsioonidele ja vajadustele. Kavandatava „rakenduste integreerimise arhitektuuri“ puhul eeldatakse, et rakenduste sisemine andmemudel ei pruugi olla sama. Rakenduste integreerimine on protsess, mille käigus eraldi välja töötatud rakendused pannakse koos töötama.

5.3.   Komponentide tööparameetrid ja kirjeldused

Komponentide tööparameetrid ja kirjeldused

Vt punkt 5.2, kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK puhul ei kohaldata.

6.   KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE

KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1.   Koostalitluse komponendid

Koostalitluse komponendid

6.1.1.   Hindamismenetlused

Hindamismenetlused

Kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK puhul ei kohaldata.

6.1.2.   Moodul

Moodul

Kaubaveo telemaatiliste seadmete KTK puhul ei kohaldata.

6.2.   Kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteem

Kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteem

Direktiivi (EL) 2016/797 II lisa kohaselt jaotatakse allsüsteemid struktuurilisteks ja funktsionaalseteks valdkondadeks.

Struktuurilisse valdkonda kuuluvate KTKde puhul on vastavushindamine kohustuslik. Kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteem kuulub funktsionaalsesse valdkonda ning käesoleva KTKga vastavushindamise mooduleid ette ei nähta.

6.2.1.   IT-vahendite vastavuse hindamine

IT-vahendite vastavuse hindamine

Euroopa raudteesektoris kasutatavatele IT-vahenditele pühendatud projektide raames võib paluda ametil hinnata vahendite vastavust KTK nõuetele.

Hindamistaotlusele lisatakse

| — | kasutusmalli dokument, mis sisaldab järgmist: |
| --- | --- |

—

kasutusmalli dokument, mis sisaldab järgmist:

| — | hõlmatud TAF KTK funktsioon, |
| --- | --- |

—

hõlmatud TAF KTK funktsioon,

| — | viide TAF KTK peatükile, |
| --- | --- |

—

viide TAF KTK peatükile,

| — | katsetatavate teadete loetelu ja dokumenteerimine (sealhulgas nende järjestus), |
| --- | --- |

—

katsetatavate teadete loetelu ja dokumenteerimine (sealhulgas nende järjestus),

| — | TAF-teateid kasutava IT-süsteemi kirjeldus, |
| --- | --- |

—

TAF-teateid kasutava IT-süsteemi kirjeldus,

| — | IT-süsteemi sideliidese kirjeldus (ühine liides, muu jne), |
| --- | --- |

—

IT-süsteemi sideliidese kirjeldus (ühine liides, muu jne),

| — | teave selle kohta, kas taotlus on seotud ELi rahastatava projekti vahe-eesmärgiga, |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, kas taotlus on seotud ELi rahastatava projekti vahe-eesmärgiga,

| — | vastavushindamise ulatusega seotud TAF KTK tehniliste dokumentide versioon, |
| --- | --- |

—

vastavushindamise ulatusega seotud TAF KTK tehniliste dokumentide versioon,

| — | IT-süsteemi XML-fail(id) ja sellele (neile) vastav(ad) XSD-fail(id). |
| --- | --- |

—

IT-süsteemi XML-fail(id) ja sellele (neile) vastav(ad) XSD-fail(id).

Amet viib läbi TAF KTK-le vastavuse hindamise ja väljastab taotlejale hindamisaruande kolme kuu jooksul pärast täielikkuse kinnitamist. Vastavusaruanne hõlmab järgmisi aspekte:

| — | kas teade (teated) sisaldab (sisaldavad) kõiki TAF KTKga ette nähtud kohustuslikke elemente, |
| --- | --- |

—

kas teade (teated) sisaldab (sisaldavad) kõiki TAF KTKga ette nähtud kohustuslikke elemente,

| — | kas teade (teated) vastab (vastavad) TAF KTK tehnilistele dokumentidele, |
| --- | --- |

—

kas teade (teated) vastab (vastavad) TAF KTK tehnilistele dokumentidele,

| — | kas teadete järjestus vastab TAF KTK-le. |
| --- | --- |

—

kas teadete järjestus vastab TAF KTK-le.

Katsetamiseks võib edastada ka muid kui XML-teateid, et teha kindlaks, kas need sisaldavad TAF KTKga ette nähtud kohustuslikke elemente. Sellisel juhul esitatakse IT-süsteemi XSD faili(de) asemel teate struktuuri kirjeldus koos andmeelementide/andmeväljade kirjeldusega, märkides vajaduse korral kohaldatava(d) standardi(d) ja nende versiooni(d).

7.   RAKENDAMINE

RAKENDAMINE

7.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

Käesolev KTK käsitleb kaubaveo telemaatiliste seadmete allsüsteemi. Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 II lisale on tegemist funktsionaalse allsüsteemiga. Kui KTKs ei ole ette nähtud teisiti, ei tugine käesoleva KTK rakendamine seega uue, uuendatud või ajakohastatud allsüsteemi mõistele, nagu on tavaline struktuuriliste allsüsteemidega seotud KTKde puhul.

| a) | Projekti juhtimine | Arendamine ja kasutuselevõtmine toimub juhtkomitee juhtimisel. |
| --- | --- | --- |

a)

Projekti juhtimine

Arendamine ja kasutuselevõtmine toimub juhtkomitee juhtimisel.

| | Juhtkomitee näeb ette strateegilise juhtimisstruktuuri, et tõhusalt hallata ja koordineerida TAF KTK rakendamist. See hõlmab poliitika kehtestamist ning strateegilise suuna ja esmatähtsate ülesannete kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

Juhtkomitee näeb ette strateegilise juhtimisstruktuuri, et tõhusalt hallata ja koordineerida TAF KTK rakendamist. See hõlmab poliitika kehtestamist ning strateegilise suuna ja esmatähtsate ülesannete kindlaksmääramist.

| | Juhtkomiteesse, mida juhivad ühiselt komisjon ja raudteesektori esindusorganite nimetatud isik, kuuluvad:






  — | määruse (EL) 2016/796 artikli 5 lõikes 3 määratletud Euroopa tasandil tegutsevad raudteesektori esindusasutused (edaspidi „raudteesektori esindusasutused“); |
| --- | --- | --- |

Juhtkomiteesse, mida juhivad ühiselt komisjon ja raudteesektori esindusorganite nimetatud isik, kuuluvad:

—

määruse (EL) 2016/796 artikli 5 lõikes 3 määratletud Euroopa tasandil tegutsevad raudteesektori esindusasutused (edaspidi „raudteesektori esindusasutused“);

| — | amet; |
| --- | --- |

—

amet;

| — | komisjon ja |
| --- | --- |

—

komisjon ja

| — | muud organisatsioonid, keda soovitatakse juhtkomiteesse vaatlejatena kaasata, kui selleks on arvestatavad tehnilised ja korralduslikud põhjused. |
| --- | --- |

—

muud organisatsioonid, keda soovitatakse juhtkomiteesse vaatlejatena kaasata, kui selleks on arvestatavad tehnilised ja korralduslikud põhjused.

| b) | Süsteemi väljatöötamine | Kõik asjaomased osalised võtavad süsteemi kasutusele vastavalt oma individuaalsele üldkavale. Osaliste jaoks, kes ei ole esitanud individuaalset üldkava, on nende teatatud individuaalne kava siduv. |
| --- | --- | --- |

b)

Süsteemi väljatöötamine

Kõik asjaomased osalised võtavad süsteemi kasutusele vastavalt oma individuaalsele üldkavale. Osaliste jaoks, kes ei ole esitanud individuaalset üldkava, on nende teatatud individuaalne kava siduv.

| c) | Kasutuselevõtu ja toimimise järelevalve protsess | Kogu Euroopas ühtlustatud kasutuselevõtu ja toimimise järelevalvet juhib TAFi rakendamise koostöörühm. |
| --- | --- | --- |

c)

Kasutuselevõtu ja toimimise järelevalve protsess

Kogu Euroopas ühtlustatud kasutuselevõtu ja toimimise järelevalvet juhib TAFi rakendamise koostöörühm.

| | Ameti loodud ja hallatavasse rakendamise koostöörühma kuuluvad:






  — | amet; |
| --- | --- | --- |

Ameti loodud ja hallatavasse rakendamise koostöörühma kuuluvad:

—

amet;

| — | riiklikud kontaktpunktid (vt III liide); |
| --- | --- |

—

riiklikud kontaktpunktid (vt III liide);

| — | esindusasutused ja |
| --- | --- |

—

esindusasutused ja

| — | muud ameti määratud organisatsioonid, kellel on asjakohane tehniline ja organisatsiooniline kogemus. |
| --- | --- |

—

muud ameti määratud organisatsioonid, kellel on asjakohane tehniline ja organisatsiooniline kogemus.

| | Rakendamise koostöörühmale tehakse ülesandeks:






  — | hinnata rakendamise ja toimimise edenemist, analüüsida üldkavast kõrvalekaldumist ja kavandada parandusmeetmeid; |
| --- | --- | --- |

Rakendamise koostöörühmale tehakse ülesandeks:

—

hinnata rakendamise ja toimimise edenemist, analüüsida üldkavast kõrvalekaldumist ja kavandada parandusmeetmeid;

| — | abistada riiklikke kontaktpunkte TAF KTK rakendamise ja toimimise jälgimisel riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

—

abistada riiklikke kontaktpunkte TAF KTK rakendamise ja toimimise jälgimisel riiklikul tasandil;

| — | kiita heaks TAF KTK rakendamise ja toimimise aruandeid; |
| --- | --- |

—

kiita heaks TAF KTK rakendamise ja toimimise aruandeid;

| — | anda ameti kaudu aru Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

—

anda ameti kaudu aru Euroopa Komisjonile.

7.2.   Muudatuste juhtimine

Muudatuste juhtimine

7.2.1.   Muudatuste juhtimise protsess

Muudatuste juhtimise protsess

Muudatuste juhtimise korraga tuleb tagada muudatustega seotud kulude ja tulude nõuetekohane analüüsimine ning muudatuste kontrollitud rakendamine. Selle korra määrab kindlaks ja kehtestab ning seda toetab ja haldab amet ning see peab hõlmama järgmist:

| — | muudatuse tinginud tehniliste piirangute kindlaksmääramine, |
| --- | --- |

—

muudatuse tinginud tehniliste piirangute kindlaksmääramine,

| — | avaldus selle kohta, kes vastutab muudatuse rakendamise toimingute eest, |
| --- | --- |

—

avaldus selle kohta, kes vastutab muudatuse rakendamise toimingute eest,

| — | rakendatavate muudatuste kinnitamise kord, |
| --- | --- |

—

rakendatavate muudatuste kinnitamise kord,

| — | muudatuste juhtimise, avaldamise, ülemineku ja laiendamise poliitika, |
| --- | --- |

—

muudatuste juhtimise, avaldamise, ülemineku ja laiendamise poliitika,

| — | üksikasjalike kirjelduste haldamise ning nende kvaliteedi tagamise ja konfiguratsiooni haldamise vastutusalade kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

—

üksikasjalike kirjelduste haldamise ning nende kvaliteedi tagamise ja konfiguratsiooni haldamise vastutusalade kindlaksmääramine.

Muudatuste kontrollinõukokku kuuluvad ameti, raudteesektori esindusasutuste ja liikmesriikide esindajad. Osaliste sellise valikuga tagatakse tehtavate muudatuste käsitlemine eri vaatenurkadest ning nende mõju terviklik hindamine. Tulevikus läheb muudatuste kontrollinõukogu ameti egiidi alla.

7.2.2.   Muudatuste juhtimise protsess käesoleva määruse I liites loetletud dokumentide puhul

Muudatuste juhtimise protsess käesoleva määruse I liites loetletud dokumentide puhul

Käesoleva määruse I liites loetletud dokumentide muutmise korra kehtestab amet vastavalt allpool esitatud kriteeriumidele.

| 1) | Dokumente mõjutavad muutmistaotlused esitatakse liikmesriikide või määruse (EL) 2016/796 artikli 38 lõike 4 määratlusele vastavate Euroopa tasandil tegutsevate raudteesektori esindusasutuste või TAF KTK juhtkomitee kaudu. |
| --- | --- |

1)

Dokumente mõjutavad muutmistaotlused esitatakse liikmesriikide või määruse (EL) 2016/796 artikli 38 lõike 4 määratlusele vastavate Euroopa tasandil tegutsevate raudteesektori esindusasutuste või TAF KTK juhtkomitee kaudu.

| 2) | Amet kogub muutmistaotlused kokku ja säilitab need. |
| --- | --- |

2)

Amet kogub muutmistaotlused kokku ja säilitab need.

| 3) | Amet esitab muutmistaotlused vastavale ERA töörühmale, kes hindab neid ja koostab ettepaneku, lisades sellele vajaduse korral ka majandusliku hinnangu. |
| --- | --- |

3)

Amet esitab muutmistaotlused vastavale ERA töörühmale, kes hindab neid ja koostab ettepaneku, lisades sellele vajaduse korral ka majandusliku hinnangu.

| 4) | Seejärel esitab amet iga muutmistaotluse ja sellega seotud ettepaneku muudatuste kontrollinõukogule, kes muutmistaotluse kinnitab või kinnitamata jätab või selle arutamise edasi lükkab. |
| --- | --- |

4)

Seejärel esitab amet iga muutmistaotluse ja sellega seotud ettepaneku muudatuste kontrollinõukogule, kes muutmistaotluse kinnitab või kinnitamata jätab või selle arutamise edasi lükkab.

| 5) | Kui muutmistaotlust ei kinnitata, saadab amet taotlejale teabe tagasilükkamise põhjuse kohta või küsib taotlejalt muutmistaotluse kavandi kohta lisateavet. |
| --- | --- |

5)

Kui muutmistaotlust ei kinnitata, saadab amet taotlejale teabe tagasilükkamise põhjuse kohta või küsib taotlejalt muutmistaotluse kavandi kohta lisateavet.

| 6) | Kui muutmistaotlus kinnitatakse, muudetakse tehnilist dokumenti sellele vastavalt. |
| --- | --- |

6)

Kui muutmistaotlus kinnitatakse, muudetakse tehnilist dokumenti sellele vastavalt.

| 7) | Kui muutmistaotluse kinnitamise suhtes ei ole võimalik konsensust saavutada, esitab amet komisjonile I liites loetletud dokumentide ajakohastamist käsitleva soovituse, dokumendi uue versiooni kavandi, muutmistaotlused ja nende majandusliku hinnangu ning teeb kõnealused dokumendid oma veebisaidil kättesaadavaks. |
| --- | --- |

7)

Kui muutmistaotluse kinnitamise suhtes ei ole võimalik konsensust saavutada, esitab amet komisjonile I liites loetletud dokumentide ajakohastamist käsitleva soovituse, dokumendi uue versiooni kavandi, muutmistaotlused ja nende majandusliku hinnangu ning teeb kõnealused dokumendid oma veebisaidil kättesaadavaks.

| 8) | Tehnilise dokumendi uus versioon ja kinnitatud muutmistaotlus tehakse kättesaadavaks ameti veebisaidil. Amet teavitab liikmesriike direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 kohaselt loodud komitee kaudu. |
| --- | --- |

8)

Tehnilise dokumendi uus versioon ja kinnitatud muutmistaotlus tehakse kättesaadavaks ameti veebisaidil. Amet teavitab liikmesriike direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 kohaselt loodud komitee kaudu.

| 9) | Kui muutmistaotluse tõttu oleks vaja muuta TAF KTKd käsitlevat õigusakti, saadab amet Euroopa Komisjonile taotluse TAF KTK muutmiseks ja/või ametilt tehnilise arvamuse küsimiseks. |
| --- | --- |

9)

Kui muutmistaotluse tõttu oleks vaja muuta TAF KTKd käsitlevat õigusakti, saadab amet Euroopa Komisjonile taotluse TAF KTK muutmiseks ja/või ametilt tehnilise arvamuse küsimiseks.

| 10) | Kui muudatuste juhtimine mõjutab aspekte, mida kasutatakse ühiselt reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKs, tuleb muudatused optimaalse koostoime saavutamiseks teha nii, et säiliks võimalikult suur kooskõla rakendatud reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKga. |
| --- | --- |

10)

Kui muudatuste juhtimine mõjutab aspekte, mida kasutatakse ühiselt reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKs, tuleb muudatused optimaalse koostoime saavutamiseks teha nii, et säiliks võimalikult suur kooskõla rakendatud reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTKga.

---

(1)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 5).

1

(2)  Komisjoni 10. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 445/2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

2

---

I liide.

Tehniliste dokumentide loetelu

Nende tehniliste dokumentide kehtiv versioon avaldatakse ameti veebisaidil.

| Nr | Viide | Pealkiri |
| --- | --- | --- |
| 1 | ERA-TD-100 | TAF KTK – lisa A.5: TAF KTK teadete joonised ja järjestuse diagrammid |
| 2 | ERA-TD-101 | TAF KTK – lisa D.2: liide A (vagunite/ühendveo-laadimisüksuste reisi planeerimine) |
| 3 | ERA-TD-102 | TAF KTK – lisa D.2: liide B – vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaas (WIMO) |
| 4 | ERA-TD-103 | TAF KTK – lisa D.2: liide C – viitefailid |
| 5 | ERA-TD-104 | TAF KTK – lisa D.2: liide E – ühine liides |
| 6 | ERA-TD-105 | TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel |

Nr

Viide

Pealkiri

1

ERA-TD-100

TAF KTK – lisa A.5: TAF KTK teadete joonised ja järjestuse diagrammid

2

ERA-TD-101

TAF KTK – lisa D.2: liide A (vagunite/ühendveo-laadimisüksuste reisi planeerimine)

3

ERA-TD-102

TAF KTK – lisa D.2: liide B – vagunite ja ühendveoüksuste käitamise andmebaas (WIMO)

4

ERA-TD-103

TAF KTK – lisa D.2: liide C – viitefailid

5

ERA-TD-104

TAF KTK – lisa D.2: liide E – ühine liides

6

ERA-TD-105

TAF KTK – lisa D.2: liide F – TAF KTK andmete ja teadete mudel

---

II liide

Sõnastik

| Mõiste | Kirjeldus |
| --- | --- |
| LJA | Vt „läbilaskevõimet jaotav asutus“ |
| Läbilaskevõimet jaotav asutus | Raudteeliinide jaotamise eest vastutav asutus, mis on õigusliku vormi poolest, organisatsiooniliselt ja otsuste tegemisel sõltumatu mis tahes raudteeveo-ettevõtjast (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL)  (1). |
| Taotleja | Raudteeveo-ettevõtja või rahvusvaheline raudteeveo-ettevõtjate rühmitus või muu isik või juriidiline isik, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007  (2) kohane pädev asutus ning kaubasaatja, ekspediitor ja kombineeritud veoteenust osutav ettevõtja, kellel on avalike teenuste osutamisega seonduv või ärihuvi taristu läbilaskevõime omandamiseks (direktiiv 2012/34/EL). Sõltuvalt konkreetsest raudteevõrgustiku teadaandest võib taotleja võtta juhtiva raudteeveo-ettevõtja ja/või vastutava taotleja ja/või vastutava raudteeveo-ettevõtja rollid ning neile määratud ülesanded ja kohustused. |
| Marsruutrong | Otserongi alaliik, millel on üksnes vajalik arv vaguneid ja mis sõidab ümberlaadimisjaamade vahel vahepealse sorteerimiseta. |
| Broneerimine | Ruumi reserveerimine transpordivahendis, et vedada kaupu. |
| SK | Sertifitseerimiskeskus |
| CN-kood | Klientide kasutatav 8-kohaline kaubakood. |
| Kombineeritud raudtee-maanteevedu
  või kombineeritud vedu | Ühendvedu, mille puhul suurem osa Euroopas läbitavast teekonnast läbitakse raudteel ning mille alg- või lõppetapis toimub võimalikult lühike maanteevedu. |
| Kaubasaaja | Isik, kes kauba vastu võtab.
  Sünonüüm: kauba vastuvõtja |
| Saadetis | Üheainsa veolepingu alusel saadetav kaup. Kombineeritud vedude puhul võidakse seda mõistet kasutada statistilistel eesmärkidel, laadimisüksuste või maanteesõidukite mõõtmiseks. |
| Saatekiri | Dokument, mis tõendab vedaja lepingut ühe saadetise vedamiseks ettenähtud vastuvõtukohast ettenähtud üleandmiskohta. See sisaldab üksikasjalikke andmeid veetava saadetise kohta. |
| Kaubasaatja | Isik, kes vastavalt teenuse korraldajaga sõlmitud lepingule saadab või lähetab kaubad vedajaga või laseb tal need edastada.
  Sünonüümid: saatja, kauba lähetaja. |
| Koostöövedu | Rongi käitamise viis, mille puhul erinevad raudteeveo-ettevõtjad teevad koostööd ühe raudteeveo-ettevõtja juhtimisel. Iga asjaomane raudteeveo-ettevõtja sõlmib veoks vajaliku liini kohta lepingu ise. |
| KV | Kombineeritud vedu |
| Klient | Isik, kes on väljastanud juhtivale raudteeveo-ettevõtjale saatekirja. |
| Väljumiskuupäev/-kellaaeg, tegelik | Transpordivahendi väljumise kuupäev (ja kellaaeg). |
| Otserong | Omavahel seotud vagunitega rong, mis sõidab kahe ümberlaadimisjaama vahel (algusjaam-sihtjaam) ilma vahepealse sorteerimiseta. |
| Kohustatud isik | Iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab tema poolt võrku toodud riski eest, st raudteeveo-ettevõtja. |
| Krüpteerimine | Teadete kodeerimine
  Dekrüpteerimine: krüpteeritud andmete teisendamine algkujule |
| ETA | Eeldatav saabumisaeg (sihtkohta) (estimated time of arrival). Eeldatav saabumisaeg on aeg, mil rong peaks jõudma teatavasse kohta. Hinnangud võivad põhineda tootmiskavadel (prognoosidel) ja/või stohhastilistel arvutustel. |
| ETH | Eeldatav rongi ühelt taristuettevõtjalt teisele üleandmise aeg (estimated time of handover). |
| ETI | Eeldatav kahe raudteeveo-ettevõtja vahelise vagunitevahetuse aeg (estimated time of interchange). |
| ETP | Eeldatav pealevõtmisaeg (ühendveoterminali saabumisel) (estimated time of pick-up) |
| Ajaprognoos | Rongi saabumis-, väljumis- või läbisõiduaja võimalikult täpne prognoos. |
| Sidejaam | Ühendveoüksustega rongi teele jääv jaam, kus veos paigutatakse teistesse vagunitesse. |
| Veose brutokaal | Kaupade broneeritud/tegelik kogukaal (-mass), sealhulgas pakendid, kuid välja arvatud vedaja seadmed. |
| Käitluspunkt | Jaam, kus raudteeveo-ettevõtja võib muuta rongi koosseisu, kuid kus tal säilib vastutus vagunite eest ning vastutus üle ei lähe. |
| Üleandmispunkt | Rongi teekonnal või kahe liini vahel olev punkt, kus vastutus planeerimise ja/või jaotamise ja/või käitamise eest läheb ühelt taristuettevõtjalt üle teisele. Asjaomane taristuettevõtja võtab endale planeeriva taristuettevõtja rolli. |
| Maanteevedu | Autotransport |
| Rentnik | Mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kelle vagunivaldaja/-omanik on selleks määranud. |
| HS-kood | Klientide kasutatav 6-kohaline tootekood, mis on identne CN-koodi 6 esimese numbriga. |
| TE | Taristuettevõtja – asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu rajamise, majandamise ja hooldamise eest, sealhulgas liikluskorralduse ning juhtkäskude ja signaalimise eest; võrgustiku või selle osaga seotud taristuettevõtja funktsioonid võib jagada teistele asutustele või ettevõtjatele. Kui taristuettevõtja ei ole õigusliku vormi, organisatsiooni või otsuste tegemise poolest raudteeveo-ettevõtjatest sõltumatu, täidab IV peatüki 2. ja 3. jaos osutatud ülesandeid kas kasutustasusid määrav asutus või läbilaskevõimet jaotav asutus, kes on oma õigusliku vormi, organisatsiooni ja otsuste tegemise poolest kõikidest raudteeveo-ettevõtjatest sõltumatu. (Direktiiv 2012/34/EL).
  Taristuettevõtja võib täita vastutava taristuettevõtja ja/või planeeriva taristuettevõtja rolli. |
| Taristuettevõtja (TE) | Vt TE |
| Taristuettevõtja sisenemispunkt | Lõik, kus kombineeritud veos osalev rong väljub ühendveoterminali piirkonnast ja siseneb esimesse avalikku taristuettevõtja võrku. |
| Taristuettevõtja väljumispunkt | Lõik, kus kombineeritud veos osalev rong väljub viimasest avalikust taristuettevõtja võrgust ja siseneb saabumisterminali. |
| Vahetus | Kontrolli üleminek ühelt raudteeveo-ettevõtjalt teisele praktilistel käitamis- ja ohutuskaalutlustel. Näited:






  — | segateenused, |

Mõiste

Kirjeldus

LJA

Vt „läbilaskevõimet jaotav asutus“

Läbilaskevõimet jaotav asutus

Raudteeliinide jaotamise eest vastutav asutus, mis on õigusliku vormi poolest, organisatsiooniliselt ja otsuste tegemisel sõltumatu mis tahes raudteeveo-ettevõtjast (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/34/EL)  (1).

Taotleja

Raudteeveo-ettevõtja või rahvusvaheline raudteeveo-ettevõtjate rühmitus või muu isik või juriidiline isik, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1370/2007  (2) kohane pädev asutus ning kaubasaatja, ekspediitor ja kombineeritud veoteenust osutav ettevõtja, kellel on avalike teenuste osutamisega seonduv või ärihuvi taristu läbilaskevõime omandamiseks (direktiiv 2012/34/EL). Sõltuvalt konkreetsest raudteevõrgustiku teadaandest võib taotleja võtta juhtiva raudteeveo-ettevõtja ja/või vastutava taotleja ja/või vastutava raudteeveo-ettevõtja rollid ning neile määratud ülesanded ja kohustused.

Marsruutrong

Otserongi alaliik, millel on üksnes vajalik arv vaguneid ja mis sõidab ümberlaadimisjaamade vahel vahepealse sorteerimiseta.

Broneerimine

Ruumi reserveerimine transpordivahendis, et vedada kaupu.

SK

Sertifitseerimiskeskus

CN-kood

Klientide kasutatav 8-kohaline kaubakood.

Kombineeritud raudtee-maanteevedu

või kombineeritud vedu

Ühendvedu, mille puhul suurem osa Euroopas läbitavast teekonnast läbitakse raudteel ning mille alg- või lõppetapis toimub võimalikult lühike maanteevedu.

Kaubasaaja

Isik, kes kauba vastu võtab.

Sünonüüm: kauba vastuvõtja

Saadetis

Üheainsa veolepingu alusel saadetav kaup. Kombineeritud vedude puhul võidakse seda mõistet kasutada statistilistel eesmärkidel, laadimisüksuste või maanteesõidukite mõõtmiseks.

Saatekiri

Dokument, mis tõendab vedaja lepingut ühe saadetise vedamiseks ettenähtud vastuvõtukohast ettenähtud üleandmiskohta. See sisaldab üksikasjalikke andmeid veetava saadetise kohta.

Kaubasaatja

Isik, kes vastavalt teenuse korraldajaga sõlmitud lepingule saadab või lähetab kaubad vedajaga või laseb tal need edastada.

Sünonüümid: saatja, kauba lähetaja.

Koostöövedu

Rongi käitamise viis, mille puhul erinevad raudteeveo-ettevõtjad teevad koostööd ühe raudteeveo-ettevõtja juhtimisel. Iga asjaomane raudteeveo-ettevõtja sõlmib veoks vajaliku liini kohta lepingu ise.

KV

Kombineeritud vedu

Klient

Isik, kes on väljastanud juhtivale raudteeveo-ettevõtjale saatekirja.

Väljumiskuupäev/-kellaaeg, tegelik

Transpordivahendi väljumise kuupäev (ja kellaaeg).

Otserong

Omavahel seotud vagunitega rong, mis sõidab kahe ümberlaadimisjaama vahel (algusjaam-sihtjaam) ilma vahepealse sorteerimiseta.

Kohustatud isik

Iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab tema poolt võrku toodud riski eest, st raudteeveo-ettevõtja.

Krüpteerimine

Teadete kodeerimine

Dekrüpteerimine: krüpteeritud andmete teisendamine algkujule

ETA

Eeldatav saabumisaeg (sihtkohta) (estimated time of arrival). Eeldatav saabumisaeg on aeg, mil rong peaks jõudma teatavasse kohta. Hinnangud võivad põhineda tootmiskavadel (prognoosidel) ja/või stohhastilistel arvutustel.

ETH

Eeldatav rongi ühelt taristuettevõtjalt teisele üleandmise aeg (estimated time of handover).

ETI

Eeldatav kahe raudteeveo-ettevõtja vahelise vagunitevahetuse aeg (estimated time of interchange).

ETP

Eeldatav pealevõtmisaeg (ühendveoterminali saabumisel) (estimated time of pick-up)

Ajaprognoos

Rongi saabumis-, väljumis- või läbisõiduaja võimalikult täpne prognoos.

Sidejaam

Ühendveoüksustega rongi teele jääv jaam, kus veos paigutatakse teistesse vagunitesse.

Veose brutokaal

Kaupade broneeritud/tegelik kogukaal (-mass), sealhulgas pakendid, kuid välja arvatud vedaja seadmed.

Käitluspunkt

Jaam, kus raudteeveo-ettevõtja võib muuta rongi koosseisu, kuid kus tal säilib vastutus vagunite eest ning vastutus üle ei lähe.

Üleandmispunkt

Rongi teekonnal või kahe liini vahel olev punkt, kus vastutus planeerimise ja/või jaotamise ja/või käitamise eest läheb ühelt taristuettevõtjalt üle teisele. Asjaomane taristuettevõtja võtab endale planeeriva taristuettevõtja rolli.

Maanteevedu

Autotransport

Rentnik

Mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kelle vagunivaldaja/-omanik on selleks määranud.

HS-kood

Klientide kasutatav 6-kohaline tootekood, mis on identne CN-koodi 6 esimese numbriga.

TE

Taristuettevõtja – asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu rajamise, majandamise ja hooldamise eest, sealhulgas liikluskorralduse ning juhtkäskude ja signaalimise eest; võrgustiku või selle osaga seotud taristuettevõtja funktsioonid võib jagada teistele asutustele või ettevõtjatele. Kui taristuettevõtja ei ole õigusliku vormi, organisatsiooni või otsuste tegemise poolest raudteeveo-ettevõtjatest sõltumatu, täidab IV peatüki 2. ja 3. jaos osutatud ülesandeid kas kasutustasusid määrav asutus või läbilaskevõimet jaotav asutus, kes on oma õigusliku vormi, organisatsiooni ja otsuste tegemise poolest kõikidest raudteeveo-ettevõtjatest sõltumatu. (Direktiiv 2012/34/EL).

Taristuettevõtja võib täita vastutava taristuettevõtja ja/või planeeriva taristuettevõtja rolli.

Taristuettevõtja (TE)

Vt TE

Taristuettevõtja sisenemispunkt

Lõik, kus kombineeritud veos osalev rong väljub ühendveoterminali piirkonnast ja siseneb esimesse avalikku taristuettevõtja võrku.

Taristuettevõtja väljumispunkt

Lõik, kus kombineeritud veos osalev rong väljub viimasest avalikust taristuettevõtja võrgust ja siseneb saabumisterminali.

Vahetus

Kontrolli üleminek ühelt raudteeveo-ettevõtjalt teisele praktilistel käitamis- ja ohutuskaalutlustel. Näited:

—

segateenused,

| — | jagatud veovastutusega teenused, |
| --- | --- |

—

jagatud veovastutusega teenused,

| — | erinevate raudteeametite vaheline teabeedastus, |
| --- | --- |

—

erinevate raudteeametite vaheline teabeedastus,

| — | vaguniomanike/-valdajate ja raudteeveo-ettevõtjate vaheline teabeedastus. |
| --- | --- |

—

vaguniomanike/-valdajate ja raudteeveo-ettevõtjate vaheline teabeedastus.

Vahetuspunkt

Rongi teekonnal või liinil olev punkt, kus vastutus kogu rongi eest läheb ühelt vastutavalt raudteeveo-ettevõtjalt üle teisele vastutavale raudteeveo-ettevõtjale.

Vahepunkt

Rongi teekonnal või liinil olev koht, mis jääb teekonna või liini alguspunkti (lähtepunkti) ja lõpp-punkti (sihtpunkti) vahele.

Ühendveoteenuse korraldaja

Mis tahes asutus või ettevõtja, kellel on klientidega lepingud ühendveoüksuste vedamiseks. Ta valmistab ette saatekirjad, haldab marsruutrongide mahte jne.

Ühendveoterminal

Koht, kus pakutakse ruumi, seadmeid ja tegutsemisvõimalusi laadimisüksuste (kaubakonteinerid, vahetuskonteinerid, poolhaagised või haagised) üleandmiseks.

Ühendvedu

Kaupade vedu ühes ja samas laadimisüksuses või sõidukis, mille käigus kasutatakse üksteise järel erinevaid veoliike, ilma et kaupu veoliigi muutumisel käideldaks.

Ühendveo-laadimisüksus

Kombineeritud veoks sobivad konteinerid, vahetuskonteinerid ja poolhaagised.

Teekond

Rongi või lastitud või tühja vaguni liikumine ruumis lähtejaamast sihtjaama.

Teekonna osa

Teekonna osa, mis leiab aset ühe taristuettevõtja ühes taristusektoris, või

teekonna osa, mis jääb ühe taristuettevõtja taristu sisenemis- ja väljumiskohas asuvate üleandmispunktide vahele.

Valdaja

Isik, kes omaniku või käsutajana kasutab raudteeveeremit alaliselt majanduslikul otstarbel transpordivahendina ning on sellisena veeremiregistris registreeritud.

Juhtiv raudteeveo-ettevõtja

Taotleja/raudteeveo-ettevõtja, kes vastutab transpordiliini korraldamise ja haldamise eest vastavalt kliendi ees võetud kohustusele. Ta on kliendi jaoks ainus kontaktpunkt. Kui veoahelas osaleb mitu raudteeveo-ettevõtjat, vastutab juhtiv raudteeveo-ettevõtja eri raudteeveo-ettevõtjate tegevuse koordineerimise eest seoses rongi teekonnaga, sealhulgas erinevate liinitaotlustega.

JRE

Vt „juhtiv raudteeveo-ettevõtja“

VÕIB

See sõna või omadussõna „VALIKULINE“ tähendab, et antud element on tõepoolest valikuline. Üks müüja võib otsustada sellist elementi kasutada, kuna seda nõuab konkreetne turg või kuna müüja leiab, et see parendab toodet, teine müüja võib sama elemendi aga välja jätta.

Rakendus, mis ei sisalda konkreetset võimalust, PEAB olema kavandatud koostalitluseks teise rakendusega, milles see võimalus on olemas, ehkki funktsionaalsus võib olla piiratud. Ka rakendus, milles konkreetne võimalus on olemas, PEAB olema kavandatud koostalitluseks teise rakendusega, milles seda võimalust ei ole (v.a muidugi funktsiooni osas, mida see võimalus pakub).

Metaandmed

Lihtsalt öeldes, andmed andmete kohta. Metaandmed kirjeldavad andmeid, tarkvarateenuseid ja muid ettevõtja infosüsteemides sisalduvaid komponente. Metaandmete liigid on näiteks standardsed andmemääratlused, asukoha- ja marsruutimisteave ning jagatud andmete jaotamise sünkroonimisandmed.

PEAB

See sõna või sõnad „NÕUTAV“, „TULEB“ jms tähendavad, et esitatud määratlus on kirjelduse absoluutne nõue.

EI TOHI

See fraas või fraas „EI VÕI“ tähendab, et esitatud määratlus on kirjelduse absoluutne keeld.

Universaalteenistus (One Stop Shop, OSS)

Raudteetaristuettevõtjate rahvusvaheline partnerlus, mis pakub raudtee klientidele järgmisi toiminguid hõlmavat tervikteenust:

| — | konkreetsete rongiliinide tellimine rahvusvahelisteks kaubavedudeks, |
| --- | --- |

—

konkreetsete rongiliinide tellimine rahvusvahelisteks kaubavedudeks,

| — | rongi kogu liikumise pidev jälgimine, |
| --- | --- |

—

rongi kogu liikumise pidev jälgimine,

| — | üldjuhul ka raudtee kasutustasude kogumine taristuettevõtjate nimel. |
| --- | --- |

—

üldjuhul ka raudtee kasutustasude kogumine taristuettevõtjate nimel.

Vaba juurdepääsuga vedu

Rongi käitamine, milles osaleb ainult üks raudteeveo-ettevõtja, kes käitab rongi erinevatel taristutel. See raudteeveo-ettevõtja sõlmib vajalikud lepingud kõigi asjaomaste taristuettevõtjatega.

OSS

Universaalteenistus (One Stop Shop)

Liin

Liin on taristu läbilaskevõime, mis on vajalik rongi liikumiseks ühest punktist teise teatava ajavahemiku jooksul (ajas ja ruumis määratletud marsruut).

Liinide ühendamine

Üksikute rongiliinide ühendamine, et pikendada liini ajas ja ruumis.

Võrdõigusvõrk

Mõiste „võrdõigusvõrk“ tähistab teatavat liiki süsteeme ja rakendusi, mis kasutavad hajusressursse kriitilise funktsiooni täitmiseks detsentraliseeritult. Need ressursid hõlmavad andmetöötlusvõimsust, andmeid (salvestamine ja sisu), võrgu ribalaiust ja kohalolekut (arvutid, inimesed ja muud ressursid). Kriitiliseks funktsiooniks võib olla hajusandmetöötlus, andmete/sisu jagamine, teabevahetus ja koostöö või platvormiteenused. Detsentraliseerimine võib hõlmata algoritme, andmeid ja metaandmeid või kõiki eelnimetatuid. See ei välista tsentraliseerimise säilitamist süsteemide ja rakenduste mõnes osas, kus see on vajalik.

PKI

Avaliku võtme taristu (public key infrastructure)

Üleandmiskoht

Koht, kus toimub üleandmine (näidata lähtejaam). Koht, kus läheb üle vastutus vaguni eest.

Lähtekoht

Koht, kust transpordivahend alustab teekonda või alustas teekonda vastavalt sõiduplaanile.

Sihtkoht

Koht, kuhu transpordivahend peab saabuma või on saabunud.

Sünonüüm: saabumiskoht

Planeeriv taristuettevõtja

Planeeriv taristuettevõtja (PTE) on taristuettevõtja, kes vastutab liini kavandamise ja eraldamise eest. Planeeriva taristuettevõtja vastutusala on piiritletud üleandmispunktidega, nt teekonna esimene/viimane punkt teate „Liinitaotlus“ osas „Liiniteave“ või pakutaval/broneeritud liinil.

Enamikul juhtudel on vastutav taristuettevõtja sama üksus, mis planeeriv taristuettevõtja. Mõningate asukohtade ja/või rongide puhul võib aga käitamisel liini kavandamise ja liikluse jälgimise delegeerida ka teisele taristuettevõtjatele.

PTE

Vt Planeeriv taristuettevõtja

Väljasõidueelne periood

Deltaaeg enne sõiduplaanijärgset väljasõiduaega. Väljasõidueelne periood algab sõiduplaanijärgsest väljasõiduajast, miinus deltaaeg, ja lõpeb sõiduplaanijärgsel väljasõiduajal.

Lähteandmed

Alusandmed, mida kasutatakse teadete edastamisel viiteandmetena või tuletatud andmete funktsionaalsuse ja arvutamise alusena.

Kasutuselevõtmine

Menetlus, mis sõltub vaguni tehnilisest heakskiitmisest ja raudteeveo-ettevõtjaga sõlmitud kasutuslepingust, mis võimaldab vaguni käitamist ärilisel eesmärgil.

Raudteeveo-ettevõtja (RE)

Raudteeveo-ettevõtja (direktiiv (EL) 2016/798): raudteeveo-ettevõtja direktiivi 2012/34/EL artikli 3 punktis 1 kindlaks määratud tähenduses ja mis tahes muu avalik või eraõiguslik ettevõtja, kes tegeleb kauba- ja/või reisijateveoga raudteel ja kes peab tagama veojõu; see hõlmab ka üksnes veojõudu tagavaid ettevõtjaid.

Raudteeveo-ettevõtja võib täita juhtiva raudteeveo-ettevõtja ja/või vastutava taotleja ja/või vastutava raudteeveo-ettevõtja rolli.

Vastutav taotleja

Vastutav taotleja on taotleja/klient ja lepinguosaline, kes on ühtlasi asjaomase taristuettevõtja jaoks ainus kontaktpunkt kogu planeerimisetapis. Vastutava taotleja peamine ülesanne on taotleda taristuettevõtjalt läbilaskevõime broneerimist. Vastutav taotleja ei pea olema raudteeveo-ettevõtja, vaid võib olla ka mõni muu üksus, kes saab ja võib läbilaskevõimet broneerida.

Vastutav taristuettevõtja

Vastutav taristuettevõtja on taristuettevõtja, kes on vastava raudteevõrgustiku omanik ning kes vastutab rongide ja rongiliinide kogu käitamisalase haldamise eest oma raudteevõrgustikus.

Vastutav raudteeveo-ettevõtja

Vastutav raudteeveo-ettevõtja vastutab rongi liikumise eest käitusetapis kogu teekonna või selle osa jooksul. Kui rongi käitamisega on seotud mitu vastutavat raudteeveo-ettevõtjat, läheb vastutus ühelt vastutavalt raudteeveo-ettevõtjalt üle järgmisele vastutavale raudteeveo-ettevõtjale vahetuspunktis.

Vastutav raudteeveo-ettevõtja on käitusetapis teadete vahetamisega seoses taristuettevõtja jaoks kontaktpunkt.

Vastutava taotlejaga sõlmitud lepingu alusel võib vastutav raudteeveo-ettevõtja teha rongi käitamise ülesandeks ka alltöövõtjale, kuid vastutav raudteeveo-ettevõtja jääb siiski käitusetapis taristuettevõtja jaoks kontaktpunktiks.

Vabastamise kuupäev/kellaaeg

Kuupäev/kellaaeg, mil klient kaubad vabastab või vabastas.

Vagunite vabastamise aeg

Kuupäev ja kellaaeg, mil vagunid on valmis kliendi määratud kohast äravedamiseks.

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus

Töökindlus – matemaatiliselt väljendatud suutlikkus alustada ja jätkata tegutsemist kindlaksmääratud töötingimustes kindlaksmääratud aja jooksul

Käideldavus – matemaatiliselt väljendatud kasutusaeg võrrelduna kasutusest väljasoleku ajaga

Hooldatavus – matemaatiliselt väljendatud võimalus süsteem pärast tõrget uuesti kasutusele võtta

Ohutus – matemaatiliselt väljendatud tõenäosus, et süsteem põhjustab ohtliku sündmuse

Meldepunkt

Koht rongi teekonnal, kus vastutav taristuettevõtja peab väljastama liini kasutamiseks lepingu sõlminud raudteeveo-ettevõtjale teate „Rongi sõiduprognoos“ rongi eeldatava saabumisajaga (TETA).

Andmehoidla

Andmehoidla sarnaneb andmebaasi ja andmekataloogiga, kuid sisaldab üldjuhul terviklikku infohaldussüsteemi keskkonda. See peab lisaks andmestruktuuride (st üksuste ja elementide) kirjeldustele sisaldama ka ettevõtjale huvi pakkuvaid metaandmeid, andmekuvasid, aruandeid, programme ja süsteeme. Tavaliselt sisaldab see sisseehitatud tarkvaraprogramme, andmebaasihaldurit, metamudelit, sisestatud metaandmeid ning andmehoidla andmetele juurdepääsuks kasutatavat laadimis- ja otsingutarkvara.

RIV

Vagunite vastastikuse rahvusvahelises liikluses kasutamise eeskirjad.

Eeskirjad, mis reguleerivad laadimisvahendite, konteinerite ja kaubaaluste vastastikust kasutamist rahvusvahelises liikluses.

Marsruut

Geograafiline teekond, mis tuleb läbida lähtekohast sihtkohta jõudmiseks.

Marsruudi osa

Teatud osa marsruudist

RE

Vt „raudteeveo-ettevõtja“

Plaanijärgne väljumisaeg

Liinitaotlusega hõlmatud väljasõidu kuupäev ja kellaaeg.

Sõiduplaan

Raudteetaristu kronoloogiliselt määratletud hõivamine rongi liikumiseks vabal liinilõigul või jaamades. Taristuettevõtja esitab sõiduplaanide muudatused vähemalt 2 päeva enne selle päeva algust, mil rong lähtepunktist väljub. Sõiduplaan kehtib konkreetse päeva kohta. Mõnes riigis nimetatakse seda liiklusgraafikuks.

Teenuse häired

Rongi plaanipäratu peatumine käitamise ajal, ilma et oleks mingit teavet reisi jätkumise kohta.

Teenuseosutaja

Konkreetse veoetapi eest vastutav vedaja. Isik, kes broneeringu vastu võtab ja seda menetleb.

Veos

Ühe saadetisena veetavad vagunid või ühendveo-laadimisüksused, olenemata konteinerite, pakendite või ühikute kogusest või arvust. Nimetatakse ka saadetiseks.

Lühikese etteteatamisajaga liinitaotlus

Täiendavast veo- või tegevusvajadusest tulenev individuaalne liinitaotlus vastavalt direktiivile 2012/34/EL.

PEAKS

See sõna või omadussõna „SOOVITATAV“ tähendab, et konkreetses olukorras võib olla kaalukaid põhjusi konkreetse elemendi kõrvalejätmiseks, kuid enne mõne muu võimaluse valimist tuleb kõiki tagajärgi teadvustada ja hoolikalt kaaluda.

EI TOHIKS

See fraas või fraas „EI OLE SOOVITATAV“ tähendab, et konkreetses olukorras võib olla kaalukaid põhjusi, miks konkreetne tegevus on vastuvõetav või isegi kasulik, kuid enne selliselt kirjeldatud tegevust tuleb kõiki tagajärgi teadvustada ja hoolikalt kaaluda.

Sidusrühmad

Isik või organisatsioon, kellel on põhjendatud huvi rongiteenuse osutamise vastu, näiteks:

raudteeveo-ettevõtja,

saadetiste jälgimise teenuse osutaja,

vedurite pakkuja,

vagunite pakkuja,

vedurijuhi/rongipersonali pakkuja,

sorteerimisjaamateenuste osutaja,

vahetusteenuse osutaja,

veoteenuse korraldaja,

rongiliini pakkuja (taristuettevõtja),

rongide ülevaataja (taristuettevõtja),

liikluskorraldaja,

veeremiettevõtja,

parvlaevaettevõtja,

vaguni- ja veduriinspektor,

vagunite ja vedurite remontija,

saadetiste haldaja,

vahetus- ja sorteerimisteenuse osutaja,

logistikateenuse osutaja,

kaubasaaja,

kaubasaatja,

ühendvedude puhul lisaks:

konteineripakkuja,

ühendveoterminali operaator,

platvormveo-/autoveoettevõtja,

aurulaev,

praamiliinid.

Terminalioperaator

Organisatsiooniline üksus, mis vastutab sorteerimisjaama, mitmeliigilise transpordi terminali, ühendveoterminali, sadamaterminali jms haldamise eest.

TETA

Vt „rongi eeldatav saabumisaeg“

Tuvastamine

Taotluse alusel tehtavad toimingud konkreetse saadetise, raudteeveeremi, seadme, paki või veose veoteekonna kindlakstegemiseks ja taastamiseks.

Jälgimine

Konkreetse saadetise, raudteeveeremi, seadme, paki või veose antud hetke asukoha või seisundi süstemaatiline seire ja registreerimine.

Rong

Käitamise ja liikluskorralduse KTK määratlus: rong on üks või mitu veduki(te)ga veeremiüksust, mille külge võib olla haagitud raudteeveerem, millel on rongi andmed ja mis sõidab (sõidavad) kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel.

Rongi eeldatav saabumisaeg

Aeg, mil rong eeldatavalt saabub konkreetsesse punkti, nt üleandmispunkti, vahetuspunkti, sihtkohta.

Rongiliin

Vt „liin“

Ümberlaadimine

Ühendveo-laadimisüksuste paigutamine ühelt transpordivahendilt teisele.

Veoplaan

Vaguni või ühendveoüksuse kavandatav veoteekond.

Üksuse kasutatud maht

Kood, mis näitab, kui suures osas on üksus täis või tühi (nt täis, tühi, osakonteiner).

Laadimisüksus

Mitu üksikpakendit, mis on kokku seotud, kaubaalusele kinnitatud või rihmadega ühendatud, moodustades ühtse üksuse, mida on mehaaniliste seadmetega hõlpsam teisaldada.

Marsruutrong

Kaubarong, mis on lähetatud ainult ühe saatekirjaga ja ainult üht liiki kaubaga ning mis koosneb ühetaolistest vagunitest, mis sõidavad kaubasaatja juurest kaubasaaja juurde ilma vahepealse sorteerimiseta.

Vagunsaadetis

Laadimisüksuse saadetis, kus üksuseks on vagun.

Veojuhis

Saatekirja alajaotis, mis sisaldab raudteeveo-ettevõtjale vajalikku infot veo teostamiseks oma vastutusaja jooksul, kuni vastutuse üleandmiseni järgmisele raudteeveo-ettevõtjale.

Vagunsaadetise veo juhis.

Veokiri

Vedaja poolt või vedaja nimel koostatud dokument, mis sisaldab andmeid kaubaveolepingu kohta.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (ELT L 315, 3.12.2007, lk 1).

---

III liide.

TAF/TAP riikliku kontaktpunkti ülesanded

1)

Toimida liikmesriigis ameti ja raudteesektori osaliste (taristuettevõtjad, raudteeveo-ettevõtjad, vagunivaldajad, jaamahaldajad, piletimüüjad, ühendveoettevõtjad, raudtee kaubaveo kliendid ja asjaomased ühendused) vahelise kontaktpunktina, et tagada raudteesektori osaliste teadlikkus TAF/TAP-temaatikast ning juhtkomitee tegevuse üldistest tegevussuundadest ja otsustest.

2)

Teatada TAF KTK rakendamise ja toimimisega seotud probleemidest ning liikmesriigi raudteesektori osaliste seisukohtadest TAF/TAP juhtkomiteele pärast seda, kui rakendamise koostöörühm on neid analüüsinud.

3)

Pidada ühendust liikmesriigi raudtee koostalitluse ja ohutuse komitee (RISC) liikmega, et komitee liige oleks enne iga komitee koosolekut kursis TAF/TAPga seonduvate siseriiklike küsimustega ja et TAF/TAPga seonduvad komitee otsused edastataks nõuetekohaselt raudteesektori osalistele, keda need mõjutavad.

4)

Liikmesriik tagab, et kõigi litsentseeritud raudtee-ettevõtjatega ja muude raudteesektori osalistega (taristuettevõtjad, raudteeveo-ettevõtjad, vagunivaldajad, jaamahaldajad, ühendveoettevõtjad, raudtee kaubaveo kliendid ja asjaomased ühendused) võetakse ühendust, neile edastatakse riikliku kontaktpunkti andmed ja neil soovitatakse kontaktpunktiga ühendus luua, kui seda ei ole veel tehtud.

5)

Teha liikmesriigis teada olevatele raudteesektori osalistele teatavaks TAF ja TAP määrustest tulenevad kohustused, mida neil tuleb täita (seoses TAF KTK rakendamise ja toimimisega).

6)

Suhelda liikmesriigiga tagamaks, et liikmesriigis määratakse asutus, kes vastutab peamiste asukohakoodide edastamise eest kesksesse viiteandmete andmebaasi. Määratud asutusest teatatakse liikuvuse ja transpordi peadirektoraadile, kes seda teavet asjakohaselt jagab.

7)

Aidata kaasa teabe jagamisele liikmesriigi raudteesektori osaliste vahel (taristuettevõtjad, raudteeveo-ettevõtjad, vagunivaldajad, jaamahaldajad, piletimüüjad, ühendveoettevõtjad, raudtee kaubaveo kliendid ja asjaomased ühendused).

---

OTSUSED

| 29.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/57

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/542,

26. märts 2021,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. märtsil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/472, (1) millega loodi Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. märtsil 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/472, (1) millega loodi Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI).

| (2) | Operatsiooni strateegilisel läbivaatamisel leppis poliitika- ja julgeolekukomitee kokku, et operatsiooni EUNAVFOR MED IRINI kestust tuleks pikendada kuni 31. märtsini 2023. |
| --- | --- |

(2)

Operatsiooni strateegilisel läbivaatamisel leppis poliitika- ja julgeolekukomitee kokku, et operatsiooni EUNAVFOR MED IRINI kestust tuleks pikendada kuni 31. märtsini 2023.

| (3) | Tuleks täpsustada Liibüa suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rakendamisel konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamise, sealhulgas konfiskeeritud esemete ladustamise, hävitamise või liikmesriigile või kolmandale osapoolele üleandmise korda kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2292 (2016). |
| --- | --- |

(3)

Tuleks täpsustada Liibüa suhtes kehtestatud ÜRO relvaembargo rakendamisel konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamise, sealhulgas konfiskeeritud esemete ladustamise, hävitamise või liikmesriigile või kolmandale osapoolele üleandmise korda kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2292 (2016).

| (4) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Sellest tulenevalt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav ning seetõttu ei osale ta käesoleva operatsiooni rahastamises, |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises. Sellest tulenevalt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav ning seetõttu ei osale ta käesoleva operatsiooni rahastamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2020/472 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 5 asendatakse järgmisega:

  „5.   Tulenevalt erakorralistest tegevusnõuetest ja liikmesriigi kutsel võib EUNAVFOR MED IRINI suunata laevad nimetatud liikmesriigi sadamasse ning kõrvaldada kooskõlas lõikega 3 konfiskeeritud relvad ja nendega seotud materjalid, sealhulgas nende ladustamise, hävitamise või liikmesriigile või kolmandale osapoolele üleandmise teel. Sadamad, kuhu laevu võib suunata, määratakse kindlaks operatsiooniplaanis.
  Euroopa rahutagamisrahastu komitee teeb ELi operatsiooni ülema ettepanekul otsuse konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide lõpliku sihtkoha, sealhulgas ladustamise, hävitamise või liidusisese üleandmise kohta. Otsuse konfiskeeritud esemete üleandmise kohta liidust väljapoole kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2292 (2016), teeb ELi operatsiooni ülema ettepanekul poliitika- ja julgeolekukomitee, kui liikmesriik ei taotle küsimuse suunamist nõukogule. Selline konfiskeeritud esemete liidust väljapoole üleandmine toimub nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP ( (*1) sätestatud põhimõtete kohaselt ning kooskõlas riigis kohaldatavate relvaekspordi kontrolli reeglite ja menetlustega; sellele kohaldatakse vastavalt poliitika- ja julgeolekukomitee või nõukogu kehtestatud tingimusi ja kaitsemeetmeid, võttes nõuetekohaselt arvesse nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (*2) kehtestatud menetlusi, eelkõige riski- ja kaitsemeetmete metoodikat; see ei hõlma surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelist varustust või platvorme.
  Liikmesriik, kes abistab operatsiooni EUNAVFOR MED IRINI konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamisel, kohustub viima võimalikult kiiresti lõpule konfiskeeritud esemete kõrvaldamiseks vajalikud menetlused oma siseriikliku õiguse ja siseriiklike menetluste kohaselt. EUNAVFOR MED IRINI annab asjaomasele liikmesriigile tõendi kõrvaldamise kohta.
  EUNAVFOR MED IRINI poolt oma operatsioonitandril konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide ladustamise ja kõrvaldamise kulud, sealhulgas vajalike sadamateenustega seotud kulud, kannab Euroopa rahutagamisrahastu. Euroopa rahutagamisrahastu kannab ka kõik rahalise vastutusega seotud kulud, mis tulenevad laeva ümbersuunamisest või konfiskeeritud esemete transpordi, ladustamise ja kõrvaldamisega seotud hilisematest meetmetest, välja arvatud juhul, kui tegemist on raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, mille on toime pannud kõrvaldamisel osalev liikmesriik või mõni selle esindaja. Kogu tulu, mida liikmesriik saab konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamisest, kantakse Euroopa rahutagamisrahastusse, võttes nõuetekohaselt arvesse selle liikmesriigi asjakohast haldus- või kohtumenetlust.
  EUNAVFOR MED IRINI, mida esindab ELi operatsiooni ülem, võib sõlmida liikmesriigi asjaomaste ametiasutustega, kes osalevad laeva ümbersuunamisel või konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamisel, halduskokkuleppe käesoleva lõike rakendamiseks.
  Käesolevat lõiget kohaldatakse käimasolevate konfiskeerimis- ja kõrvaldamismenetluste suhtes.


  (*1)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99)."


  (*2)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).“
  " |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Tulenevalt erakorralistest tegevusnõuetest ja liikmesriigi kutsel võib EUNAVFOR MED IRINI suunata laevad nimetatud liikmesriigi sadamasse ning kõrvaldada kooskõlas lõikega 3 konfiskeeritud relvad ja nendega seotud materjalid, sealhulgas nende ladustamise, hävitamise või liikmesriigile või kolmandale osapoolele üleandmise teel. Sadamad, kuhu laevu võib suunata, määratakse kindlaks operatsiooniplaanis.

Euroopa rahutagamisrahastu komitee teeb ELi operatsiooni ülema ettepanekul otsuse konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide lõpliku sihtkoha, sealhulgas ladustamise, hävitamise või liidusisese üleandmise kohta. Otsuse konfiskeeritud esemete üleandmise kohta liidust väljapoole kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2292 (2016), teeb ELi operatsiooni ülema ettepanekul poliitika- ja julgeolekukomitee, kui liikmesriik ei taotle küsimuse suunamist nõukogule. Selline konfiskeeritud esemete liidust väljapoole üleandmine toimub nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP ( (*1) sätestatud põhimõtete kohaselt ning kooskõlas riigis kohaldatavate relvaekspordi kontrolli reeglite ja menetlustega; sellele kohaldatakse vastavalt poliitika- ja julgeolekukomitee või nõukogu kehtestatud tingimusi ja kaitsemeetmeid, võttes nõuetekohaselt arvesse nõukogu otsusega (ÜVJP) 2021/509 (*2) kehtestatud menetlusi, eelkõige riski- ja kaitsemeetmete metoodikat; see ei hõlma surmava jõu kasutamiseks mõeldud kaitseotstarbelist varustust või platvorme.

Liikmesriik, kes abistab operatsiooni EUNAVFOR MED IRINI konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamisel, kohustub viima võimalikult kiiresti lõpule konfiskeeritud esemete kõrvaldamiseks vajalikud menetlused oma siseriikliku õiguse ja siseriiklike menetluste kohaselt. EUNAVFOR MED IRINI annab asjaomasele liikmesriigile tõendi kõrvaldamise kohta.

EUNAVFOR MED IRINI poolt oma operatsioonitandril konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide ladustamise ja kõrvaldamise kulud, sealhulgas vajalike sadamateenustega seotud kulud, kannab Euroopa rahutagamisrahastu. Euroopa rahutagamisrahastu kannab ka kõik rahalise vastutusega seotud kulud, mis tulenevad laeva ümbersuunamisest või konfiskeeritud esemete transpordi, ladustamise ja kõrvaldamisega seotud hilisematest meetmetest, välja arvatud juhul, kui tegemist on raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, mille on toime pannud kõrvaldamisel osalev liikmesriik või mõni selle esindaja. Kogu tulu, mida liikmesriik saab konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamisest, kantakse Euroopa rahutagamisrahastusse, võttes nõuetekohaselt arvesse selle liikmesriigi asjakohast haldus- või kohtumenetlust.

EUNAVFOR MED IRINI, mida esindab ELi operatsiooni ülem, võib sõlmida liikmesriigi asjaomaste ametiasutustega, kes osalevad laeva ümbersuunamisel või konfiskeeritud relvade ja nendega seotud materjalide kõrvaldamisel, halduskokkuleppe käesoleva lõike rakendamiseks.

Käesolevat lõiget kohaldatakse käimasolevate konfiskeerimis- ja kõrvaldamismenetluste suhtes.

(*1)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99)."

*1

(*2)  Nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/509, millega luuakse Euroopa rahutagamisrahastu ja tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/528 (ELT L 102, 24.3.2021, lk 14).“
  "

*2

| 2) | Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Ajavahemikus 1. aprillist 2021 kuni 31. märtsini 2023 on EUNAVFOR MED IRINI ühiste kulude lähtesumma 16 900 000 eurot. Otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 46 lõikes 2 osutatud lähtesumma jaguneb protsentuaalselt järgmiselt: 10 % kulukohustuste ja 10 % maksekohustuste jaoks.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige:

„3.   Ajavahemikus 1. aprillist 2021 kuni 31. märtsini 2023 on EUNAVFOR MED IRINI ühiste kulude lähtesumma 16 900 000 eurot. Otsuse (ÜVJP) 2021/509 artikli 46 lõikes 2 osutatud lähtesumma jaguneb protsentuaalselt järgmiselt: 10 % kulukohustuste ja 10 % maksekohustuste jaoks.“

| 3) | Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega.

  „2.   EUNAVFOR MED IRINI lõpeb 31. märtsil 2023.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega.

„2.   EUNAVFOR MED IRINI lõpeb 31. märtsil 2023.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 26. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 31. märtsi 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/472 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemerel (EUNAVFOR MED IRINI) (ELT L 101, 1.4.2020, lk 4).

1

---

| 29.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 108/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 108/59

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/543,

26. märtsil 2021,

millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/173/ÜVJP (1) piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/173/ÜVJP (1) piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas.

| (2) | Otsuse 2011/173/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. märtsini 2022. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/173/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 31. märtsini 2022.

| (3) | Otsust 2011/173/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/173/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/173/ÜVJP artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse 31. märtsini 2022.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 26. märtsil 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsus 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas (ELT L 76, 22.3.2011, lk 68).

1

---