# Euroopa Liidu L 103/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 103 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik24. märts 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 103

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik24. märts 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/510, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Deutsche Bundesbanki välisaudiitorite osas | 1 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/511, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Eesti Panga välisaudiitorite osas | 3 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/512, 22. märts 2021, millega lubatakse Ühendkuningriigil seoses Põhja-Iirimaaga kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 16 ja 168 | 4 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/513, 22. märts 2021, millega antakse Eesti Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras | 6 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/510, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Deutsche Bundesbanki välisaudiitorite osas

1

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/511, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Eesti Panga välisaudiitorite osas

3

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/512, 22. märts 2021, millega lubatakse Ühendkuningriigil seoses Põhja-Iirimaaga kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 16 ja 168

4

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/513, 22. märts 2021, millega antakse Eesti Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

6

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 24.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/510,

22. märts 2021,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Deutsche Bundesbanki välisaudiitorite osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 4 Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 4. veebruari 2021. aasta soovitust Euroopa Liidu Nõukogule Deutsche Bundesbanki välisaudiitorite kohta (EKP/2021/4 (1))

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Deutsche Bundesbanki välisaudiitorite volitused lõppesid pärast majandusaasta 2020 auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates majandusaastast 2021. |
| --- | --- |

(2)

Deutsche Bundesbanki välisaudiitorite volitused lõppesid pärast majandusaasta 2020 auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates majandusaastast 2021.

| (3) | Deutsche Bundesbank on valinud majandusaastateks 2021–2026 oma välisaudiitoriks Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschafti võimalusega pikendada volitusi majandusaastaks 2027. |
| --- | --- |

(3)

Deutsche Bundesbank on valinud majandusaastateks 2021–2026 oma välisaudiitoriks Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschafti võimalusega pikendada volitusi majandusaastaks 2027.

| (4) | EKP nõukogu soovitas Deutsche Bundesbanki välisaudiitoriks majandusaastateks 2021–2026 määrata Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschafti võimalusega pikendada volitusi majandusaastaks 2027. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas Deutsche Bundesbanki välisaudiitoriks majandusaastateks 2021–2026 määrata Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschafti võimalusega pikendada volitusi majandusaastaks 2027.

| (5) | EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft kinnitatakse Deutsche Bundesbanki välisaudiitoriks majandusaastateks 2021–2026.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Keskpangale.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT C 47, 10.2.2021, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta (EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69).

2

---

| 24.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/3

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/511,

22. märts 2021,

millega muudetakse otsust 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta Eesti Panga välisaudiitorite osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 4 Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta, eriti selle artiklit 27.1,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 4. veebruari 2021. aasta soovitust Euroopa Liidu Nõukogule Eesti Panga välisaudiitorite kohta (EKP/2021/5 (1))

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud sõltumatud välisaudiitorid, kelle kiidab heaks Euroopa Liidu Nõukogu.

| (2) | Eesti Panga välisaudiitori volitused lõppesid pärast majandusaasta 2020 auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates majandusaastast 2021. |
| --- | --- |

(2)

Eesti Panga välisaudiitori volitused lõppesid pärast majandusaasta 2020 auditeerimist. Seetõttu tuleb määrata välisaudiitorid alates majandusaastast 2021.

| (3) | Eesti Pank on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2021–2025 Ernst & Young Baltic ASi. |
| --- | --- |

(3)

Eesti Pank on valinud oma välisaudiitoriks majandusaastateks 2021–2025 Ernst & Young Baltic ASi.

| (4) | EKP nõukogu soovitas määrata Eesti Panga välisaudiitoriks majandusaastateks 2021–2025 Ernst & Young Baltic ASi. |
| --- | --- |

(4)

EKP nõukogu soovitas määrata Eesti Panga välisaudiitoriks majandusaastateks 2021–2025 Ernst & Young Baltic ASi.

| (5) | EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

EKP nõukogu soovitusest tulenevalt tuleks nõukogu otsust 1999/70/EÜ (2) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/70/EÜ artikli 1 lõige 17 asendatakse järgmisega:

„17.   Ernst & Young Baltic AS kinnitatakse Eesti Panga välisaudiitoriks majandusaastateks 2021–2025.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Keskpangale.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT C 47, 10.2.2021, lk 2.

1

(2)  Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus 1999/70/EÜ riikide keskpankade välisaudiitorite kohta (EÜT L 22, 29.1.1999, lk 69).

2

---

| 24.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/4

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/512,

22. märts 2021,

millega lubatakse Ühendkuningriigil seoses Põhja-Iirimaaga kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 16 ja 168

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendkuningriik astus Euroopa Liidust välja 31. jaanuaril 2020 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (2) (edaspidi „väljaastumisleping“) alusel. Seega ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ega Ühendkuningriigis enam käibemaksu käsitlevat liidu õigust. |
| --- | --- |

(1)

Ühendkuningriik astus Euroopa Liidust välja 31. jaanuaril 2020 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu (2) (edaspidi „väljaastumisleping“) alusel. Seega ei kohaldata Ühendkuningriigi suhtes ega Ühendkuningriigis enam käibemaksu käsitlevat liidu õigust.

| (2) | Vastavalt väljaastumislepingu lahutamatuks osaks oleva Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli 8 esimesele lõigule kohaldatakse seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt kaupade suhtes käibemaksu käsitlevat liidu õigust, tingimusel et protokolli artiklis 18 osutatud demokraatlik nõusolek protokolli artikli 8 kohaldamise jätkamiseks on olemas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt väljaastumislepingu lahutamatuks osaks oleva Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli 8 esimesele lõigule kohaldatakse seoses Põhja-Iirimaaga Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis jätkuvalt kaupade suhtes käibemaksu käsitlevat liidu õigust, tingimusel et protokolli artiklis 18 osutatud demokraatlik nõusolek protokolli artikli 8 kohaldamise jätkamiseks on olemas.

| (3) | Seetõttu kohaldatakse Ühendkuningriigis asuvate maksukohustuslaste ja teatavate mittemaksukohustuslasest juriidiliste isikute suhtes jätkuvalt liidu õigust, mis käsitleb kaupadega tehtavate tehingute käibemaksu Põhja-Iirimaal. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu kohaldatakse Ühendkuningriigis asuvate maksukohustuslaste ja teatavate mittemaksukohustuslasest juriidiliste isikute suhtes jätkuvalt liidu õigust, mis käsitleb kaupadega tehtavate tehingute käibemaksu Põhja-Iirimaal.

| (4) | Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 168 on sätestatud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha maksustatavate tehingute tarbeks tehtud ostude eest tasutud käibemaks. Kõnealuse direktiivi artiklis 16 on aga sätestatud nõue, et maksukohustuslase poolt tema ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupade kasutamist tema enda või tema töötajate isiklikuks tarbeks käsitatakse kaubatarnena tasu eest, kui nendelt kaupadelt või nende osadelt võis käibemaksu täielikult või osaliselt maha arvata. Kõnealuse süsteemi kohaselt on lubatud isikliku kasutuse eest algselt mahaarvatud käibemaksu tagastamine. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 168 on sätestatud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha maksustatavate tehingute tarbeks tehtud ostude eest tasutud käibemaks. Kõnealuse direktiivi artiklis 16 on aga sätestatud nõue, et maksukohustuslase poolt tema ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupade kasutamist tema enda või tema töötajate isiklikuks tarbeks käsitatakse kaubatarnena tasu eest, kui nendelt kaupadelt või nende osadelt võis käibemaksu täielikult või osaliselt maha arvata. Kõnealuse süsteemi kohaselt on lubatud isikliku kasutuse eest algselt mahaarvatud käibemaksu tagastamine.

| (5) | Nõukogu otsusega 2006/659/EÜ (3) anti Ühendkuningriigile luba kohaldada kuni 31. detsembrini 2015 erimeedet, et kindlaks määrata kindla maksumäära alusel sellise mahaarvamisele mittekuuluva käibemaksu suurus, mis on seotud nende ametiautode kütusele tehtavate kulutustega, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse tarbeks (edaspidi „erimeede“). Erimeede, mis on maksukohustuslaste jaoks vabatahtlik, põhineb auto süsinikdioksiidi heite tasemel, kuna heite kogus ja kütusekulu on omavahel proportsionaalses vastavuses ja seega ka vastavuses kütusele tehtavate kulutustega. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu otsusega 2006/659/EÜ (3) anti Ühendkuningriigile luba kohaldada kuni 31. detsembrini 2015 erimeedet, et kindlaks määrata kindla maksumäära alusel sellise mahaarvamisele mittekuuluva käibemaksu suurus, mis on seotud nende ametiautode kütusele tehtavate kulutustega, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse tarbeks (edaspidi „erimeede“). Erimeede, mis on maksukohustuslaste jaoks vabatahtlik, põhineb auto süsinikdioksiidi heite tasemel, kuna heite kogus ja kütusekulu on omavahel proportsionaalses vastavuses ja seega ka vastavuses kütusele tehtavate kulutustega.

| (6) | Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2015/2109 (4) lubati Ühendkuningriigil jätkata erimeetme kohaldamist kuni 31. detsembrini 2018. Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1918 (5) pikendati meetme kohaldamist veel kuni 31. detsembrini 2020. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2015/2109 (4) lubati Ühendkuningriigil jätkata erimeetme kohaldamist kuni 31. detsembrini 2018. Nõukogu rakendusotsusega (EL) 2018/1918 (5) pikendati meetme kohaldamist veel kuni 31. detsembrini 2020.

| (7) | Komisjonis 27. novembril 2020 registreeritud kirjas taotles Ühendkuningriik luba jätkata Põhja-Iirimaaga seoses kõnealuse erimeetme kohaldamist alates 1. jaanuarist 2021. Taotlusele oli lisatud selgitus erimeetme toimimise kohta. |
| --- | --- |

(7)

Komisjonis 27. novembril 2020 registreeritud kirjas taotles Ühendkuningriik luba jätkata Põhja-Iirimaaga seoses kõnealuse erimeetme kohaldamist alates 1. jaanuarist 2021. Taotlusele oli lisatud selgitus erimeetme toimimise kohta.

| (8) | Komisjon edastas Ühendkuningriigi taotluse liikmesriikidele 10. detsembri 2020. aasta kirjaga. Komisjon teatas 11. detsembri 2020. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon edastas Ühendkuningriigi taotluse liikmesriikidele 10. detsembri 2020. aasta kirjaga. Komisjon teatas 11. detsembri 2020. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (9) | Ühendkuningriigi sõnul on erimeetmega nii maksukohustuslaste kui ka maksuhalduri jaoks ette nähtud tõhus lihtsustatud kord käibemaksu kogumiseks seoses osaliselt isiklikuks tarbeks kasutatavate ametiautode kütusekuludega. Seepärast on asjakohane lubada Ühendkuningriigil jätkata erimeetme kohaldamist seoses Põhja-Iirimaaga. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriigi sõnul on erimeetmega nii maksukohustuslaste kui ka maksuhalduri jaoks ette nähtud tõhus lihtsustatud kord käibemaksu kogumiseks seoses osaliselt isiklikuks tarbeks kasutatavate ametiautode kütusekuludega. Seepärast on asjakohane lubada Ühendkuningriigil jätkata erimeetme kohaldamist seoses Põhja-Iirimaaga.

| (10) | Erandit tuleks kohaldada piiratud aja jooksul kuni 31. detsembrini 2023, et oleks võimalik perioodiliselt hinnata, kas kindla maksumäära süsteem kajastab endiselt õigesti sõiduautode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise üldist jaotust. |
| --- | --- |

(10)

Erandit tuleks kohaldada piiratud aja jooksul kuni 31. detsembrini 2023, et oleks võimalik perioodiliselt hinnata, kas kindla maksumäära süsteem kajastab endiselt õigesti sõiduautode ettevõtluseks ja isiklikuks tarbeks kasutamise üldist jaotust.

| (11) | Vastavalt protokolli artikli 8 teisele lõigule ei anta Põhja-Iirimaal maksustatavatest tehingutest saadud tulu üle liidule. Seetõttu ei mõjuta erimeede käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt protokolli artikli 8 teisele lõigule ei anta Põhja-Iirimaal maksustatavatest tehingutest saadud tulu üle liidule. Seetõttu ei mõjuta erimeede käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid.

| (12) | Kahjuliku mõju vältimiseks peaks Ühendkuningriigil olema lubatud kohaldada Põhja-Iirimaaga seoses erimeedet katkestusteta. Rakendusotsusega (EL) 2018/1918 kehtestatud korra kohaldamise sujuvaks jätkamiseks tuleks taotletud luba anda alates 1. jaanuarist 2021, |
| --- | --- |

(12)

Kahjuliku mõju vältimiseks peaks Ühendkuningriigil olema lubatud kohaldada Põhja-Iirimaaga seoses erimeedet katkestusteta. Rakendusotsusega (EL) 2018/1918 kehtestatud korra kohaldamise sujuvaks jätkamiseks tuleks taotletud luba anda alates 1. jaanuarist 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 16 ja 168 antakse Ühendkuningriigile seoses Põhja-Iirimaaga luba määrata alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023 kindla maksumäära alusel kindlaks sellise käibemaksu suurus, mis on seotud kütusele tehtud kulutustega ametiautode kasutamisel isiklikuks otstarbeks.

Artikkel 2

Käibemaksu suurust, millele osutatakse artiklis 1, väljendatakse kindlaksmääratud summadena, mis on kehtestatud sõiduki tüübi süsinikdioksiidi heite taseme põhjal, mis näitab kütusekulu. Ühendkuningriik kohandab seoses Põhja-Iirimaaga kõnealuseid kindlaksmääratud summasid igal aastal, et näidata kütuse keskmise maksumuse muutusi.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse alusel kehtestatud süsteem on maksukohustuslastele vabatahtlik.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile seoses Põhja-Iirimaaga.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 29, 31.1.2020, lk 7.

2

(3)  Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/659/EÜ, millega antakse Ühendkuningriigile luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõikest 6 ja artikli 11A osa lõike 1 punktist b (ELT L 272, 3.10.2006, lk 15).

3

(4)  Nõukogu 17. novembri 2015. aasta rakendusotsus (EL) 2015/2109, millega antakse Ühendkuningriigile luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a (ELT L 305, 21.11.2015, lk 49).

4

(5)  Nõukogu 4. detsembri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1918, millega antakse Ühendkuningriigile luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklitest 16 ja 168 (ELT L 311, 7.12.2018, lk 30).

5

---

| 24.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 103/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 103/6

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/513,

22. märts 2021,

millega antakse Eesti Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2020. aasta määrust (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eesti taotles 4. veebruaril 2021 liidult finantsabi eesmärgiga täiendada riiklikke meetmeid, millega leevendatakse COVID-19 puhangu mõju ning sellest tingitud sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Eesti taotles 4. veebruaril 2021 liidult finantsabi eesmärgiga täiendada riiklikke meetmeid, millega leevendatakse COVID-19 puhangu mõju ning sellest tingitud sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

| (2) | COVID-19 puhang ja Eesti rakendatud erakorralised meetmed puhangu ohjeldamiseks ning selle sotsiaal-majanduslike ja tervisega seotud tagajärgede leevendamiseks, mõjuvad riigi rahandusele eeldatavasti rängalt. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosi kohaselt oleks Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg 2020. aasta lõpuks olnud vastavalt 5,9 % ja 17,2 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi kohaselt vähenes Eesti SKP 2020. aastal 2,9 %. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 puhang ja Eesti rakendatud erakorralised meetmed puhangu ohjeldamiseks ning selle sotsiaal-majanduslike ja tervisega seotud tagajärgede leevendamiseks, mõjuvad riigi rahandusele eeldatavasti rängalt. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosi kohaselt oleks Eesti valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg 2020. aasta lõpuks olnud vastavalt 5,9 % ja 17,2 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi kohaselt vähenes Eesti SKP 2020. aastal 2,9 %.

| (3) | COVID-19 puhang on halvanud olulise osa Eesti tööjõust. See on kaasa toonud Eesti avaliku sektori kulude järsu ja olulise suurenemise COVID-19 puhanguga seotud lühiajaliste tööturu toetusmeetmete, muude samalaadsete meetmete ning asjakohaste tervishoiumeetmete tõttu, nagu on kirjeldatud põhjendustes 4–9. |
| --- | --- |

(3)

COVID-19 puhang on halvanud olulise osa Eesti tööjõust. See on kaasa toonud Eesti avaliku sektori kulude järsu ja olulise suurenemise COVID-19 puhanguga seotud lühiajaliste tööturu toetusmeetmete, muude samalaadsete meetmete ning asjakohaste tervishoiumeetmete tõttu, nagu on kirjeldatud põhjendustes 4–9.

| (4) | Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud valitsuse 17. novembri 2016. aasta määrusega nr 130 „Tööhõiveprogramm 2017–2020“, mida muudeti 2020. aastal, (2) kehtestati lühiajaline tööturu toetusmeede töökohtade säilitamiseks (meede jõustus 23. märtsil 2020). Meetme eesmärk oli toetada erasektori töötajaid, kelle palka või tööaega oli eriolukorra olulise mõju tõttu ajutiselt vähendatud, makstes töötajatele kuni 70 % nende keskmisest kuupalgast või töötasust, ülempiiriga 1 000 eurot töötaja kohta kuus. Tegemist oli ajutise meetmega, mis kehtestati eriolukorra ajaks 2020. aasta märtsist maini. Arvestades hädaolukorra jätkuvat mõju, muudeti määrust nr 130 uuesti (3) ja seda kohaldati muudetud redaktsioonis 2020. aasta juuni lõpuni. Töötasu hüvitise meetme tingimusi kohandati selliselt, et töötasu hüvitist vähendati kuni 50 %-ni töötaja keskmisest kuupalgast/töötasust ja kehtestati ülempiir 800 eurot töötaja kohta. Töötajale töötasu hüvitise saamiseks pidid ettevõtjad maksma töötasu vähemalt 150 eurot (brutosummas) kuus, selleks et iga töötaja saaks kuus vähemalt 584-eurose sissetuleku, mis on võrdne töötasu alammääraga. |
| --- | --- |

(4)

Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud valitsuse 17. novembri 2016. aasta määrusega nr 130 „Tööhõiveprogramm 2017–2020“, mida muudeti 2020. aastal, (2) kehtestati lühiajaline tööturu toetusmeede töökohtade säilitamiseks (meede jõustus 23. märtsil 2020). Meetme eesmärk oli toetada erasektori töötajaid, kelle palka või tööaega oli eriolukorra olulise mõju tõttu ajutiselt vähendatud, makstes töötajatele kuni 70 % nende keskmisest kuupalgast või töötasust, ülempiiriga 1 000 eurot töötaja kohta kuus. Tegemist oli ajutise meetmega, mis kehtestati eriolukorra ajaks 2020. aasta märtsist maini. Arvestades hädaolukorra jätkuvat mõju, muudeti määrust nr 130 uuesti (3) ja seda kohaldati muudetud redaktsioonis 2020. aasta juuni lõpuni. Töötasu hüvitise meetme tingimusi kohandati selliselt, et töötasu hüvitist vähendati kuni 50 %-ni töötaja keskmisest kuupalgast/töötasust ja kehtestati ülempiir 800 eurot töötaja kohta. Töötajale töötasu hüvitise saamiseks pidid ettevõtjad maksma töötasu vähemalt 150 eurot (brutosummas) kuus, selleks et iga töötaja saaks kuus vähemalt 584-eurose sissetuleku, mis on võrdne töötasu alammääraga.

| (5) | Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud valitsuse 9. aprilli 2020. aasta määrusega nr 26 „Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused“ (4) kehtestati asendussissetulek vanematele, kes pidid eriolukorra ajal töötamise peatama, et hoolitseda oma hariduslike erivajadustega laste eest. Tegemist oli ajutise meetmega, mis kehtestati eriolukorra ajaks 12. märtsist17. maini 2020. Toetus arvutati vanema palgalt 2019. aastal makstud sotsiaalmaksu alusel. Toetus kattis 70 % ühe vanema keskmisest päevapalgast või -tasust. |
| --- | --- |

(5)

Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud valitsuse 9. aprilli 2020. aasta määrusega nr 26 „Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused“ (4) kehtestati asendussissetulek vanematele, kes pidid eriolukorra ajal töötamise peatama, et hoolitseda oma hariduslike erivajadustega laste eest. Tegemist oli ajutise meetmega, mis kehtestati eriolukorra ajaks 12. märtsist17. maini 2020. Toetus arvutati vanema palgalt 2019. aastal makstud sotsiaalmaksu alusel. Toetus kattis 70 % ühe vanema keskmisest päevapalgast või -tasust.

| (6) | Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud kultuuriministri 30. aprilli 2020. aasta määrusega nr 7 „COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele“ (5) ja kultuuriministri 30. aprilli 2020. aasta määrusega nr 9 „COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale“ (6) (kehtis 3. maist kuni 11. septembrini 2020) ning 26. novembri 2014. aasta määrusega „Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord“, mida on muudetud 2020. aastal, (7) kehtestati vabakutseliste loovisikute, sporditreenerite ning koori- ja tantsurühmade juhtide lühiajaline toetusmeede. Tegemist oli COVID-19 puhangust tuleneva eriolukorra ajaks kehtestatud ajutise meetmega. Vabakutselistele loovisikutele maksti toetust kahe kuu jooksul miinimumpalgaga võrdses summas. Koori- ja tantsurühmade juhtidele ning sporditreeneritele maksti riiklikku toetust, mis moodustas 70 % ajavahemikul 2019. aasta oktoobrist 2020. aasta veebruarini teenitud keskmisest palgast või töötasust, ning millele kehtestati ülempiir 1 000 eurot. Sporditreenereid toetati 50 % ulatuses nende tavapärasest palgast või töötasust, ülejäänud 50 % maksis spordiorganisatsioon. |
| --- | --- |

(6)

Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud kultuuriministri 30. aprilli 2020. aasta määrusega nr 7 „COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele“ (5) ja kultuuriministri 30. aprilli 2020. aasta määrusega nr 9 „COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale“ (6) (kehtis 3. maist kuni 11. septembrini 2020) ning 26. novembri 2014. aasta määrusega „Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord“, mida on muudetud 2020. aastal, (7) kehtestati vabakutseliste loovisikute, sporditreenerite ning koori- ja tantsurühmade juhtide lühiajaline toetusmeede. Tegemist oli COVID-19 puhangust tuleneva eriolukorra ajaks kehtestatud ajutise meetmega. Vabakutselistele loovisikutele maksti toetust kahe kuu jooksul miinimumpalgaga võrdses summas. Koori- ja tantsurühmade juhtidele ning sporditreeneritele maksti riiklikku toetust, mis moodustas 70 % ajavahemikul 2019. aasta oktoobrist 2020. aasta veebruarini teenitud keskmisest palgast või töötasust, ning millele kehtestati ülempiir 1 000 eurot. Sporditreenereid toetati 50 % ulatuses nende tavapärasest palgast või töötasust, ülejäänud 50 % maksis spordiorganisatsioon.

| (7) | Eesti kehtestas ka mitmeid tervishoiuga seotud meetmeid COVID-19 puhangu tõkestamiseks. Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses on osutatud Riigikogu 15. aprilli 2020. aasta seadusele „Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus“, (8) mis hõlmab tervishoiuga seotud meedet, mis on võimaldanud valitsusel osta isikukaitsevahendeid ning täiendavat üldist lisavarustust ja tarvikuid. |
| --- | --- |

(7)

Eesti kehtestas ka mitmeid tervishoiuga seotud meetmeid COVID-19 puhangu tõkestamiseks. Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses on osutatud Riigikogu 15. aprilli 2020. aasta seadusele „Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus“, (8) mis hõlmab tervishoiuga seotud meedet, mis on võimaldanud valitsusel osta isikukaitsevahendeid ning täiendavat üldist lisavarustust ja tarvikuid.

| (8) | Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud valitsuse 23. aprilli 2020. aasta määrusega nr 28 „Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord“ (9) kehtestati lühiajaline toetuskava haiglatele, et hüvitada COVID-19 osakondadesse ja intensiivraviosakondadesse ajutiste töötajate värbamisega kaasnevad kulud ning maksta arstide, õdede ja muude seotud töötajate pikema tööaja eest. Toetuskavast kaetakse kulud, mis on seotud haiglate COVID-19 osakondade ja intensiivraviosakondade täiendava personalivajadusega. Lisatööjõud palgati kõrgema palgaga, et töötajaid hädaolukorras motiveerida. |
| --- | --- |

(8)

Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud valitsuse 23. aprilli 2020. aasta määrusega nr 28 „Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord“ (9) kehtestati lühiajaline toetuskava haiglatele, et hüvitada COVID-19 osakondadesse ja intensiivraviosakondadesse ajutiste töötajate värbamisega kaasnevad kulud ning maksta arstide, õdede ja muude seotud töötajate pikema tööaja eest. Toetuskavast kaetakse kulud, mis on seotud haiglate COVID-19 osakondade ja intensiivraviosakondade täiendava personalivajadusega. Lisatööjõud palgati kõrgema palgaga, et töötajaid hädaolukorras motiveerida.

| (9) | Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud valitsuse 23. aprilli 2020. aasta määrusega nr 28 „Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord“ (10) kehtestati töötajatele esimese kolme haiguspäeva eest makstav hüvitis. Tegemist oli ajutise meetmega, mis kehtestati eriolukorra ajaks 13. märtsist17. maini 2020. Eesti Haigekassa hüvitas kindlustatud isikutele esimesed kolm haiguspäeva, mille eest tavaliselt maksab töötaja, kui COVID-19 tõttu suurenes haigus- ja hoolduspuhkuste kasutamine. |
| --- | --- |

(9)

Eesti 4. veebruari 2021. aasta taotluses osutatud valitsuse 23. aprilli 2020. aasta määrusega nr 28 „Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord“ (10) kehtestati töötajatele esimese kolme haiguspäeva eest makstav hüvitis. Tegemist oli ajutise meetmega, mis kehtestati eriolukorra ajaks 13. märtsist17. maini 2020. Eesti Haigekassa hüvitas kindlustatud isikutele esimesed kolm haiguspäeva, mille eest tavaliselt maksab töötaja, kui COVID-19 tõttu suurenes haigus- ja hoolduspuhkuste kasutamine.

| (10) | Eesti vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Eesti on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud kulud on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 230 000 000 euro võrra COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu. See kujutab endast kulude järsku ja olulist kasvu, mis on seotud nii uute meetmetega kui ka nõudluse kasvuga olemasolevate meetmete järele, mis koos hõlmavad märkimisväärse osa Eesti tööjõust. |
| --- | --- |

(10)

Eesti vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Eesti on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud kulud on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 230 000 000 euro võrra COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu. See kujutab endast kulude järsku ja olulist kasvu, mis on seotud nii uute meetmetega kui ka nõudluse kasvuga olemasolevate meetmete järele, mis koos hõlmavad märkimisväärse osa Eesti tööjõust.

| (11) | Komisjon on vastavalt määruse (EL) 2020/672 artiklile 6 konsulteerinud Eestiga ja veendunud, et avaliku sektori tegelikud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud seoses COVID-19 puhangu tõttu rakendatud lühiajalise tööturu toetusmeetmete, muude samalaadsete meetmete ning asjakohaste tervishoiumeetmetega, millele on osutatud 4. veebruari 2021. aasta taotluses. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon on vastavalt määruse (EL) 2020/672 artiklile 6 konsulteerinud Eestiga ja veendunud, et avaliku sektori tegelikud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud seoses COVID-19 puhangu tõttu rakendatud lühiajalise tööturu toetusmeetmete, muude samalaadsete meetmete ning asjakohaste tervishoiumeetmetega, millele on osutatud 4. veebruari 2021. aasta taotluses.

| (12) | Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Eestil tegeleda COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks vastu võtma otsused osamaksete tagasimaksetähtaegade, suuruse ja väljamaksmise ning osade suuruse kohta tihedas koostöös riigi ametiasutustega. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Eestil tegeleda COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks vastu võtma otsused osamaksete tagasimaksetähtaegade, suuruse ja väljamaksmise ning osade suuruse kohta tihedas koostöös riigi ametiasutustega.

| (13) | Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teatada komisjonile võimalikest riigiabi juhtudest. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teatada komisjonile võimalikest riigiabi juhtudest.

| (14) | Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Eesti olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määrusele (EL) 2020/672 vastavaid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades seejuures võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

(14)

Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Eesti olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määrusele (EL) 2020/672 vastavaid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades seejuures võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eesti vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

1.   Liit annab Eestile laenu kuni 230 000 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.

2.   Käesoleva otsuse alusel antav finantsabi on kättesaadav 18 kuu jooksul alates otsuse jõustumise kuupäevale järgnevast päevast.

3.   Komisjon teeb liidu finantsabi Eestile kättesaadavaks kuni kaheksa osamaksena. Osamakse võidakse välja maksta ühes või mitmes osas. Esimese osamakse osade tagasimaksetähtaeg võib olla pikem kui lõikes 1 osutatud maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg. Sellisel juhul määratakse edasiste osade tagasimaksetähtajad kindlaks nii, et pärast kõikide osamaksete väljamaksmist ei ületataks lõikes 1 osutatud maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega.

4.   Esimene osamakse makstakse välja määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel.

5.   Eesti tasub iga osamakse eest määruse (EL) 2020/672 artiklis 4 osutatud liidu rahastamiskulud ning kõik sellest rahastamisest tulenevad muud tasud, kulud ja väljaminekud, mis liidul tekivad käesoleva artikli lõike 1 kohase laenu andmisega.

6.   Osamaksete suuruse ja väljamaksmise ning osade suuruse otsustab komisjon.

Artikkel 3

Eesti võib rahastada järgmisi meetmeid:

| a) | valitsuse 17. novembri 2016. aasta määrusega nr 130 „Tööhõiveprogramm 2017–2020“ (muudetud 2020. aastal) ette nähtud lühiajaline tööturu toetusmeede töökohtade säilitamiseks; |
| --- | --- |

a)

valitsuse 17. novembri 2016. aasta määrusega nr 130 „Tööhõiveprogramm 2017–2020“ (muudetud 2020. aastal) ette nähtud lühiajaline tööturu toetusmeede töökohtade säilitamiseks;

| b) | valitsuse 9. aprilli 2020. aasta määrusega nr 26 „Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused“ ette nähtud asendussissetulek vanematele, kes pidid eriolukorra ajal töötamise peatama, et hoolitseda oma hariduslike erivajadustega laste eest; |
| --- | --- |

b)

valitsuse 9. aprilli 2020. aasta määrusega nr 26 „Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused“ ette nähtud asendussissetulek vanematele, kes pidid eriolukorra ajal töötamise peatama, et hoolitseda oma hariduslike erivajadustega laste eest;

| c) | kultuuriministri 30. aprilli 2020. aasta määrusega nr 7 „COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele“ ja kultuuriministri 30. aprilli 2020. aasta määrusega nr 9 „COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale“ ning 26. novembri 2014. aasta kultuuriministri määrusega „Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord“, mida on muudetud 2020. aastal, ette nähtud vabakutseliste loovisikute, sporditreenerite ning koori- ja tantsurühmade juhtide lühiajaline toetusmeede; |
| --- | --- |

c)

kultuuriministri 30. aprilli 2020. aasta määrusega nr 7 „COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele“ ja kultuuriministri 30. aprilli 2020. aasta määrusega nr 9 „COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale“ ning 26. novembri 2014. aasta kultuuriministri määrusega „Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord“, mida on muudetud 2020. aastal, ette nähtud vabakutseliste loovisikute, sporditreenerite ning koori- ja tantsurühmade juhtide lühiajaline toetusmeede;

| d) | Riigikogu 15. aprilli 2020. aasta seadusega „Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus“ hõlmatud tervishoiuga seotud meede, mis võimaldas valitsusel osta isikukaitsevahendeid ning täiendavat üldist lisavarustust ja tarvikuid; |
| --- | --- |

d)

Riigikogu 15. aprilli 2020. aasta seadusega „Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus“ hõlmatud tervishoiuga seotud meede, mis võimaldas valitsusel osta isikukaitsevahendeid ning täiendavat üldist lisavarustust ja tarvikuid;

| e) | valitsuse 23. aprilli 2020. aasta määrusega nr 28 „Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord“ ette nähtud lühiajaline toetuskava haiglatele, et hüvitada COVID-19 osakondadesse ja intensiivraviosakondadesse ajutiste töötajate värbamisega kaasnevad kulud ning tasuda arstide, õdede ja muude töötajate pikema tööaja eest; |
| --- | --- |

e)

valitsuse 23. aprilli 2020. aasta määrusega nr 28 „Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord“ ette nähtud lühiajaline toetuskava haiglatele, et hüvitada COVID-19 osakondadesse ja intensiivraviosakondadesse ajutiste töötajate värbamisega kaasnevad kulud ning tasuda arstide, õdede ja muude töötajate pikema tööaja eest;

| f) | valitsuse 23. aprilli 2020. aasta määrusega nr 28 „Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord“ ette nähtud töötajatele makstav hüvitis esimese kolme haiguspäeva eest. |
| --- | --- |

f)

valitsuse 23. aprilli 2020. aasta määrusega nr 28 „Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord“ ette nähtud töötajatele makstav hüvitis esimese kolme haiguspäeva eest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile.

Käesolev otsus jõustub selle adressaadile teatavakstegemise päeval.

Artikkel 5

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

M. do C. ANTUNES

---

(1)  
  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

1

(2)  Riigi Teataja (RT) I, 20.3.2020, 3.

2

(3)  RT I, 30.5.2020, 4.

3

(4)  RT I, 10.4.2020, 5.

4

(5)  RT I, 30.4.2020, 28.

5

(6)  RT I, 30.4.2020, 29.

6

(7)  RT I, 5.5.2020, 21.

7

(8)  RT I, 21.4.2020, 2.

8

(9)  RT I, 24.4.2020, 13.

9

(10)  RT I, 24.4.2020, 13.

10

---