# Uradni list L 127/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 127 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6414. april 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 127

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6414. april 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/598 z dne 14. decembra 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/599 z dne 7. aprila 2021 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (ZGO)) | 24 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/600 z dne 7. aprila 2021 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 26 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/601 z dne 13. aprila 2021 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2022, 2023 in 2024 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter za oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (
  1
  ) | 29 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/602 z dne 8. aprila 2021 o imenovanju namestnika izvršnega direktorja Europola | 42 |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/603 z dne 9. aprila 2021 o imenovanju članice Odbora regij na predlog Kraljevine Belgije | 44 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/598 z dne 14. decembra 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/599 z dne 7. aprila 2021 o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (ZGO))

24

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/600 z dne 7. aprila 2021 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

26

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/601 z dne 13. aprila 2021 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2022, 2023 in 2024 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter za oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (
  1
  )

1

29

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/602 z dne 8. aprila 2021 o imenovanju namestnika izvršnega direktorja Europola

42

*

Sklep Sveta (EU) 2021/603 z dne 9. aprila 2021 o imenovanju članice Odbora regij na predlog Kraljevine Belgije

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 14.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/598

z dne 14. decembra 2020

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 153(9) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s pristopom na podlagi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: pristop IRB) morajo institucije za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, pri katerih ne morejo oceniti PD ali njihove ocene PD ne izpolnjujejo določenih zahtev, uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev dodeliti v skladu s členom 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 tako, da jih razvrstijo v eno od kategorij iz razpredelnice 1 iz prvega pododstavka člena 153(5), in sicer na podlagi ocene izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev na podlagi vsakega od dejavnikov iz drugega pododstavka člena 153(5). Da bi se zagotovil usklajen pristop k razvrščanju izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v kategorije, bi bilo treba določiti, kako naj se navedeni dejavniki upoštevajo, in sicer z zagotovitvijo izračuna vrednosti, na podlagi katerih je dejavnike mogoče povezati s kategorijami tveganja v navedeni razpredelnici. Ker izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev spadajo v kategorijo izpostavljenosti do podjetij znotraj pristopa IRB in ker ima metoda za dodeljevanje uteži tveganja takim izpostavljenostim iz člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 obliko bonitetnega sistema, bi morali regulativni tehnični standardi za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, določeni v tej uredbi, veljati poleg splošnih pravil za dodeljevanje uteži tveganja za izpostavljenosti do podjetij in drugih zahtev v zvezi z bonitetnimi sistemi v okviru pristopa IRB. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s pristopom na podlagi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: pristop IRB) morajo institucije za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, pri katerih ne morejo oceniti PD ali njihove ocene PD ne izpolnjujejo določenih zahtev, uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev dodeliti v skladu s členom 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 tako, da jih razvrstijo v eno od kategorij iz razpredelnice 1 iz prvega pododstavka člena 153(5), in sicer na podlagi ocene izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev na podlagi vsakega od dejavnikov iz drugega pododstavka člena 153(5). Da bi se zagotovil usklajen pristop k razvrščanju izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v kategorije, bi bilo treba določiti, kako naj se navedeni dejavniki upoštevajo, in sicer z zagotovitvijo izračuna vrednosti, na podlagi katerih je dejavnike mogoče povezati s kategorijami tveganja v navedeni razpredelnici. Ker izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev spadajo v kategorijo izpostavljenosti do podjetij znotraj pristopa IRB in ker ima metoda za dodeljevanje uteži tveganja takim izpostavljenostim iz člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 obliko bonitetnega sistema, bi morali regulativni tehnični standardi za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, določeni v tej uredbi, veljati poleg splošnih pravil za dodeljevanje uteži tveganja za izpostavljenosti do podjetij in drugih zahtev v zvezi z bonitetnimi sistemi v okviru pristopa IRB.

| (2) | Da bi institucije ustrezno uporabile vsakega od navedenih dejavnikov, bi bilo treba te podrobneje določiti v obliki poddejavnikov, da se pojasnijo ocenjevalna merila za vsak posamezen primer. Za ustrezno oceno poddejavnikov je treba dodatno opredeliti nekatere poddejavnike in komponente poddejavnikov. |
| --- | --- |

(2)

Da bi institucije ustrezno uporabile vsakega od navedenih dejavnikov, bi bilo treba te podrobneje določiti v obliki poddejavnikov, da se pojasnijo ocenjevalna merila za vsak posamezen primer. Za ustrezno oceno poddejavnikov je treba dodatno opredeliti nekatere poddejavnike in komponente poddejavnikov.

| (3) | Da bi se upoštevali mednarodno dogovorjeni standardi za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, kot jih je določil Baselski odbor za bančni nadzor v okviru Basel II (2), in veliko število različnih oblik v izpostavljenostih iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, bi bilo treba pri uporabi dejavnikov za vsako navedeno kategorijo izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev uporabiti različna ocenjevalna merila. Institucije bi morale pred dodelitvijo uteži tveganja izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev določiti, kateri od navedenih kategorij izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev najbolj ustreza. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se upoštevali mednarodno dogovorjeni standardi za dodeljevanje uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, kot jih je določil Baselski odbor za bančni nadzor v okviru Basel II (2), in veliko število različnih oblik v izpostavljenostih iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, bi bilo treba pri uporabi dejavnikov za vsako navedeno kategorijo izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev uporabiti različna ocenjevalna merila. Institucije bi morale pred dodelitvijo uteži tveganja izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev določiti, kateri od navedenih kategorij izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev najbolj ustreza.

| (4) | Kadar je pri dolžniku prišlo do neplačila, bi morale institucije izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev dodeliti utež tveganja kategorije 5 iz razpredelnice 1 iz člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 in najvišjo kategorijo pričakovane izgube, tj. kategorijo 5 iz razpredelnice 2 iz člena 158(6) navedene uredbe, skladno z okvirom Basel II. |
| --- | --- |

(4)

Kadar je pri dolžniku prišlo do neplačila, bi morale institucije izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev dodeliti utež tveganja kategorije 5 iz razpredelnice 1 iz člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 in najvišjo kategorijo pričakovane izgube, tj. kategorijo 5 iz razpredelnice 2 iz člena 158(6) navedene uredbe, skladno z okvirom Basel II.

| (5) | Institucija bi morala vsakemu dejavniku kategorijo dodeliti na podlagi splošne ocene, ob upoštevanju kategorij, dodeljenih poddejavnikom dejavnika, ter tudi relativne pomembnosti vsakega poddejavnika za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Enak postopek bi bilo treba upoštevati pri dodeljevanju kategorije poddejavnikom, kadar je poddejavnik podrobneje opredeljen v komponentah poddejavnika. |
| --- | --- |

(5)

Institucija bi morala vsakemu dejavniku kategorijo dodeliti na podlagi splošne ocene, ob upoštevanju kategorij, dodeljenih poddejavnikom dejavnika, ter tudi relativne pomembnosti vsakega poddejavnika za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Enak postopek bi bilo treba upoštevati pri dodeljevanju kategorije poddejavnikom, kadar je poddejavnik podrobneje opredeljen v komponentah poddejavnika.

| (6) | Institucije bi morale za doseganje največje možne točnosti in doslednosti pri razvrščanju izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v kategorije vsakemu dejavniku dodeliti utež, ob upoštevanju njegove relativne pomembnosti za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ter določiti tehtano povprečje vrednosti kategorij, dodeljenih dejavnikom. Da se zagotovi dovolj preudarno dodeljevanje teh uteži s strani institucij, bi bilo treba določiti spodnjo in zgornjo mejo za utež, ki jo je mogoče dodeliti vsakemu dejavniku. |
| --- | --- |

(6)

Institucije bi morale za doseganje največje možne točnosti in doslednosti pri razvrščanju izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v kategorije vsakemu dejavniku dodeliti utež, ob upoštevanju njegove relativne pomembnosti za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ter določiti tehtano povprečje vrednosti kategorij, dodeljenih dejavnikom. Da se zagotovi dovolj preudarno dodeljevanje teh uteži s strani institucij, bi bilo treba določiti spodnjo in zgornjo mejo za utež, ki jo je mogoče dodeliti vsakemu dejavniku.

| (7) | Institucije morajo v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 na splošno dokumentirati dodelitev uteži tveganja na podlagi pristopa IRB. Da bi se pristojnim organom olajšalo preverjanje pravilne uporabe pravil o dodeljevanju uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, kot je navedeno v drugem pododstavku člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, bi bilo treba za dodelitev uteži tveganja navedenim izpostavljenostim določiti določene posebne zahteve za dokumentiranje. |
| --- | --- |

(7)

Institucije morajo v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 na splošno dokumentirati dodelitev uteži tveganja na podlagi pristopa IRB. Da bi se pristojnim organom olajšalo preverjanje pravilne uporabe pravil o dodeljevanju uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, kot je navedeno v drugem pododstavku člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, bi bilo treba za dodelitev uteži tveganja navedenim izpostavljenostim določiti določene posebne zahteve za dokumentiranje.

| (8) | Ta uredba temelji predvsem na mednarodno dogovorjenih standardih za dodeljevanje uteži tveganj izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Glede na različne oblike izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev ter glede na specifičnosti takih izpostavljenosti morda niso zajeti vsi dejavniki tveganja, ki jih institucije opredelijo v svojem dnevnem poslovanju, bodisi za določene vrste izpostavljenosti v smislu točke 2 člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 bodisi za posamezne izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Ker morajo institucije v skladu s členom 171(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 pri razvrščanju dolžnikov in izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine upoštevati vse ustrezne informacije, bi morale upoštevati vse morebitne dodatne dejavnike tveganja in jih upoštevati skupaj s poddejavnikom okvira izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ki najbolj ustreza dejavniku tveganja. Kjer je to izvedeno za posamezno izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, bi bilo to treba šteti za razveljavitev za namene člena 172(3) Uredbe (EU) št. 575/2013. Institucija bi morala dokumentirati, zakaj je bilo primerno upoštevati dodatne dejavnike tveganja, in zagotoviti utemeljitev. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba temelji predvsem na mednarodno dogovorjenih standardih za dodeljevanje uteži tveganj izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Glede na različne oblike izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev ter glede na specifičnosti takih izpostavljenosti morda niso zajeti vsi dejavniki tveganja, ki jih institucije opredelijo v svojem dnevnem poslovanju, bodisi za določene vrste izpostavljenosti v smislu točke 2 člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 bodisi za posamezne izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Ker morajo institucije v skladu s členom 171(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 pri razvrščanju dolžnikov in izpostavljenosti v bonitetne razrede ali skupine upoštevati vse ustrezne informacije, bi morale upoštevati vse morebitne dodatne dejavnike tveganja in jih upoštevati skupaj s poddejavnikom okvira izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ki najbolj ustreza dejavniku tveganja. Kjer je to izvedeno za posamezno izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, bi bilo to treba šteti za razveljavitev za namene člena 172(3) Uredbe (EU) št. 575/2013. Institucija bi morala dokumentirati, zakaj je bilo primerno upoštevati dodatne dejavnike tveganja, in zagotoviti utemeljitev.

| (9) | Določbe o uporabi razveljavitev v pristopu IRB veljajo tudi za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Zato imajo institucije možnost, da v izjemnih primerih določenega poddejavnika ali komponente poddejavnika ne uporabijo za posamezno izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, če se jim to ne zdi relevantno. Institucije bi prav tako morale imeti možnost, da v izjemnih primerih določenega poddejavnika ali komponente poddejavnika ne uporabijo za nobeno izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ki spada v vrsto izpostavljenosti, kot je opredeljeno v točki 2 člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar zadevni poddejavnik ali komponenta poddejavnika ni relevanten dejavnik tveganja za zadevno vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Za institucije bi morala veljati zahteva o dokumentiranju odločitve o neuporabi poddejavnika ali komponente poddejavnika in o zagotovitvi utemeljitve. |
| --- | --- |

(9)

Določbe o uporabi razveljavitev v pristopu IRB veljajo tudi za izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Zato imajo institucije možnost, da v izjemnih primerih določenega poddejavnika ali komponente poddejavnika ne uporabijo za posamezno izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, če se jim to ne zdi relevantno. Institucije bi prav tako morale imeti možnost, da v izjemnih primerih določenega poddejavnika ali komponente poddejavnika ne uporabijo za nobeno izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ki spada v vrsto izpostavljenosti, kot je opredeljeno v točki 2 člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar zadevni poddejavnik ali komponenta poddejavnika ni relevanten dejavnik tveganja za zadevno vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. Za institucije bi morala veljati zahteva o dokumentiranju odločitve o neuporabi poddejavnika ali komponente poddejavnika in o zagotovitvi utemeljitve.

| (10) | Institucije bi morale imeti dovolj časa za prilagoditev svojih bonitetnih sistemov za dodelitev uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v skladu s pravili iz te uredbe. |
| --- | --- |

(10)

Institucije bi morale imeti dovolj časa za prilagoditev svojih bonitetnih sistemov za dodelitev uteži tveganja izpostavljenostim iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v skladu s pravili iz te uredbe.

| (11) | Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba temelji na osnutku regulativnih tehničnih standardov, ki ga je Komisiji predložil Evropski bančni organ.

| (12) | Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) – |
| --- | --- |

(12)

Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutku regulativnih tehničnih standardov, na katerem temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Veljavna ocenjevalna merila za različne kategorije izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev

1.   Kadar je namen izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev financirati izgradnjo ali nakup velikih, kompleksnih in dragih objektov, vključno zlasti elektrarn, obratov za kemično predelavo, rudnikov, prometne infrastrukture, okoljske in telekomunikacijske infrastrukture, ter je dohodek, ki ga bodo ustvarjala sredstva, denar, ustvarjen s pogodbami za proizvodnjo objekta, pridobljen od ene ali več pogodbenic, ki jih sponzor upravljavsko ne nadzira (izpostavljenosti iz naslova financiranja projekta), institucije pri dodelitvi uteži tveganja v skladu z drugim pododstavkom člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 za to kategorijo izpostavljenosti uporabijo ocenjevalna merila iz Priloge I.

2.   Kadar je namen izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev financirati izgradnjo ali nakup nepremičnin, vključno zlasti poslovnih stavb za dajanje v najem, prostorov za maloprodajo, večdružinskih stanovanjskih zgradb, industrijskih ali skladiščnih prostorov, hotelov in zemljišč, ter je dohodek, ki ga bo ustvarjala nepremičnina, plačilo po zakupu ali najemnina ali izkupiček od prodaje take nepremičnine, pridobljeni od ene ali več tretjih oseb (izpostavljenosti iz naslova nepremičnin), institucije pri dodelitvi uteži tveganja v skladu z drugim pododstavkom člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 za to kategorijo izpostavljenosti uporabijo ocenjevalna merila iz Priloge II.

3.   Kadar je namen izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev financirati nakup stvarnega premoženja, vključno zlasti ladij, zrakoplovov, satelitov, motornih garnitur in flot, ter je dohodek, ki ga bo ustvarjalo to stvarno premoženje, plačilo po zakupu ali najemnina, ki ju plačuje ena ali več tretjih oseb (izpostavljenost iz naslova financiranja predmetov), institucije pri dodelitvi uteži tveganja v skladu z drugim pododstavkom člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 za to kategorijo izpostavljenosti uporabijo ocenjevalna merila iz Priloge III.

4.   Kadar je namen izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev financirati rezerve, zaloge ali terjatve iz naslova blaga, s katerim se trguje na borzi, vključno zlasti surovo nafto, kovine ali poljščine, ter je dohodek, ki ga bodo ustvarile te rezerve, zaloge ali terjatve, izkupiček od prodaje blaga (izpostavljenosti iz naslova financiranja blaga), institucije pri dodelitvi uteži tveganja v skladu z drugim pododstavkom člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013 za to kategorijo izpostavljenosti uporabijo ocenjevalna merila iz Priloge IV.

Člen 2

Ocena na ravni dejavnika in ocena uteži tveganja

1.   Institucije na podlagi splošne ocene vsakemu dejavniku iz priloge dodelijo kategorijo, ki velja za kategorijo izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v skladu s členom 1. Institucija to dodelitev izvede za vsako izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ob upoštevanju kategorij, dodeljenih vsakemu veljavnemu poddejavniku v skladu s členoma 3 in 4, ter relativne pomembnosti vsakega poddejavnika za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, kot je opredeljena v točki 2 člena 142(1) Uredbe (EU) št. 575/2013.

2.   Institucija vsakemu dejavniku dodeli utež v odstotku, ki ni nižji od 5 % in ne višji od 60 %, ob upoštevanju njegove relativne pomembnosti za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev.

3.   Institucija določi tehtano povprečje kategorij, dodeljenih dejavnikom v skladu z odstavkom 1, pri čemer uporabi uteži, dodeljene v skladu z odstavkom 2. Kadar je tehtano povprečje decimalno število, institucije število zaokrožijo na najbližje celo število.

4.   Institucija izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev razvrsti v kategorijo iz razpredelnice 1 iz člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, pri čemer števnik ustreza tehtanemu povprečju, izračunanemu v skladu z odstavkom 3.

Člen 3

Ocena na ravni poddejavnika

1.   Kadar poddejavnik določenega dejavnika iz priloge I, II, III ali IV ni podrobneje opredeljen v komponentah poddejavnika, institucija poddejavniku dodeli kategorijo na podlagi ocenjevalnih meril, določenih za zadevni poddejavnik.

2.   Kadar je poddejavnik določenega dejavnika iz priloge I, II, III ali IV podrobneje opredeljen v komponentah poddejavnika, institucija:

| (a) | vsak komponenti poddejavnika dodeli kategorijo na podlagi ocenjevalnih meril, določenih za zadevno komponento poddejavnika; |
| --- | --- |

(a)

vsak komponenti poddejavnika dodeli kategorijo na podlagi ocenjevalnih meril, določenih za zadevno komponento poddejavnika;

| (b) | poddejavniku dodeli kategorijo na podlagi splošne ocene, izvedene ob upoštevanju kategorij, dodeljenih v skladu s točko (a), ter relativne pomembnosti vsake komponente poddejavnika za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev. |
| --- | --- |

(b)

poddejavniku dodeli kategorijo na podlagi splošne ocene, izvedene ob upoštevanju kategorij, dodeljenih v skladu s točko (a), ter relativne pomembnosti vsake komponente poddejavnika za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev.

3.   Kadar institucija za vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev upošteva dodatne ustrezne informacije (dodatni dejavnik tveganja) v skladu s členom 171(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, jih upošteva skupaj s poddejavnikom, ki najbolj ustreza zadevnemu dodatnemu dejavniku tveganja.

4.   Kadar, izjemoma, poddejavnik ali komponenta poddejavnika ni pomembna za nobeno izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ki spada v določeno vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, se lahko institucija odloči, da zadevnega poddejavnika ali komponente poddejavnika ne bo uporabila za nobeno od izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, ki spadajo v zadevno vrsto.

Člen 4

Prekrivajoča se merila na ravneh poddejavnika in komponent poddejavnika

Kadar ima poddejavnik ali komponenta poddejavnika identična ocenjevalna merila v dveh ali več kategorijah (prekrivajoča se merila) in se izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev sklada s prekrivajočimi se merili, institucije poddejavniku ali komponenti poddejavnika kategorijo dodelijo, kot sledi:

| (a) | kadar se prekrivajoča se merila pojavijo v dveh kategorijah, institucije dodelijo višjo od obeh kategorij; |
| --- | --- |

(a)

kadar se prekrivajoča se merila pojavijo v dveh kategorijah, institucije dodelijo višjo od obeh kategorij;

| (b) | kadar se prekrivajoča se merila pojavijo v treh kategorijah, institucije dodelijo kategorijo med najnižjo in najvišjo od treh kategorij. |
| --- | --- |

(b)

kadar se prekrivajoča se merila pojavijo v treh kategorijah, institucije dodelijo kategorijo med najnižjo in najvišjo od treh kategorij.

Člen 5

Dolžnikovo neizpolnjevanje obveznosti

Z odstopanjem od členov 1 do 4 institucija, kadar je pri dolžniku prišlo do neplačila v smislu člena 178 Uredbe (EU) št. 575/2013, izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev dodeli utež tveganja kategorije 5, kot je določeno v razpredelnici 1 v členu 153(5) Uredbe.

Člen 6

Dokumentiranje

1.   Institucije dokumentirajo naslednje informacije za vsako vrsto izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, za katero dodelijo uteži tveganja v skladu s to uredbo:

| (a) | dodelitev uteži vsakemu dejavniku v skladu s členom 2(2) in utemeljitev dodelitve; |
| --- | --- |

(a)

dodelitev uteži vsakemu dejavniku v skladu s členom 2(2) in utemeljitev dodelitve;

| (b) | opis dodatnih dejavnikov tveganja in utemeljitev za njihovo upoštevanje v skladu s členom 3(3), kadar je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

opis dodatnih dejavnikov tveganja in utemeljitev za njihovo upoštevanje v skladu s členom 3(3), kadar je ustrezno;

| (c) | utemeljitev, zakaj določen poddejavnik ali komponenta poddejavnika nista bila uporabljena v skladu s členom 3(4), kadar je ustrezno. |
| --- | --- |

(c)

utemeljitev, zakaj določen poddejavnik ali komponenta poddejavnika nista bila uporabljena v skladu s členom 3(4), kadar je ustrezno.

2.   Institucije dokumentirajo naslednje informacije za vsako izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev, za katere dodelijo uteži tveganja v skladu s to uredbo:

| (a) | kategorijo izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 1; |
| --- | --- |

(a)

kategorijo izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev iz člena 1;

| (b) | kategorijo iz razpredelnice 1 iz prvega pododstavka člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, v katero je bila izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev razvrščena; |
| --- | --- |

(b)

kategorijo iz razpredelnice 1 iz prvega pododstavka člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, v katero je bila izpostavljenost iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev razvrščena;

| (c) | preostalo zapadlost, kot je navedena v razpredelnici 1 v prvem pododstavku člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(c)

preostalo zapadlost, kot je navedena v razpredelnici 1 v prvem pododstavku člena 153(5) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (d) | oceno izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v vsaki fazi postopka iz členov 2 do 5, na podlagi katerega je bila utež tveganja dodeljena izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(d)

oceno izpostavljenosti iz naslova posebnih kreditnih aranžmajev v vsaki fazi postopka iz členov 2 do 5, na podlagi katerega je bila utež tveganja dodeljena izpostavljenosti.

Člen 7

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 14. aprila 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. decembra 2020

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 1.

1

(2)  Mednarodno zbliževanje merjenja kapitalske ustreznosti in kapitalskih standardov: spremenjeni okvir – celovita različica iz junija 2006.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

3

---

PRILOGA I

Ocenjevalna merila za izpostavljenosti iz naslova financiranja projektov

| | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnik: finančna trdnost | | | | |
| (a) | Poddejavnik: razmere na trgu |

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Dejavnik: finančna trdnost

(a)

Poddejavnik: razmere na trgu

Malo konkurenčnih dobaviteljev ali precejšnja in trajna prednost z vidika lokacije, stroškov ali tehnologije. Povpraševanje je veliko in narašča.

Malo konkurenčnih dobaviteljev ali lokacija, stroški ali tehnologija, boljši od povprečja, a te okoliščine morda ne bodo trajale dolgo. Povpraševanje je veliko in stabilno.

Projekt nima prednosti z vidika lokacije, stroškov ali tehnologije. Povpraševanje je ustrezno in stabilno.

Projekt ima lokacijo, stroške ali tehnologijo, ki so slabši od povprečja. Povpraševanje je šibko in upada.

| (b) | Poddejavnik: finančna razmerja (npr. stopnja kritja odplačila dolga (DSCR  (1)), stopnja kritja obresti (ICR  (2)), kazalnik servisiranja dolga v njegovi življenjski dobi (LLCR  (3)) ter razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom) |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: finančna razmerja (npr. stopnja kritja odplačila dolga (DSCR  (1)), stopnja kritja obresti (ICR  (2)), kazalnik servisiranja dolga v njegovi življenjski dobi (LLCR  (3)) ter razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom)

Močna finančna razmerja glede na raven projektnega tveganja; zelo trdne ekonomske predpostavke.

Močna do sprejemljiva finančna razmerja glede na raven projektnega tveganja; trdne ekonomske predpostavke projekta.

Standardna finančna razmerja glede na raven projektnega tveganja.

Agresivna finančna razmerja glede na raven projektnega tveganja.

| (c) | Poddejavnik: analiza stresa na podlagi dohodka, ustvarjenega med trajanjem kredita  (4) |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: analiza stresa na podlagi dohodka, ustvarjenega med trajanjem kredita  (4)

Projekt lahko finančne obveznosti izpolnjuje v trajnih, zelo stresnih gospodarskih ali panožnih razmerah.

Projekt lahko finančne obveznosti izpolnjuje v običajnih stresnih gospodarskih ali panožnih razmerah. Projekt obveznosti verjetno ne bo mogel izpolnjevati le v težkih gospodarskih razmerah.

Projekt je dovzeten za strese, ki v gospodarskem ciklu niso neobičajni, in lahko v primeru upada gospodarske aktivnosti postane plačilno nesposoben.

Če se razmere v kratkem ne izboljšajo, bo projekt plačilno nesposoben.

| (d) | Poddejavnik: finančna struktura |
| --- | --- |

(d)

Poddejavnik: finančna struktura

| • | Amortizacijski načrt (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Amortizacijski načrt (komponenta poddejavnika)

Amortizacija dolga brez plačila ob koncu zapadlosti.

Amortizacija dolga brez plačila ob koncu zapadlosti oziroma z neznatnim plačilom.

Amortizacija odplačila dolga z omejenim plačilom ob koncu zapadlosti.

Plačilo ob koncu zapadlosti ali amortizacija odplačila dolga z visokim plačilom ob koncu zapadlosti.

| • | Tržno/ciklično tveganje in tveganje refinanciranja (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Tržno/ciklično tveganje in tveganje refinanciranja (komponenta poddejavnika)

Izpostavljenosti tržnemu ali cikličnemu tveganju ni ali pa je zelo omejena, saj pričakovani denarni tok krije vsa prihodnja poplačila kredita med trajanjem kredita ter med denarnim tokom in poplačilom kredita ni večjih zamud.

Tveganja refinanciranja ni oziroma je zelo majhno.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je omejena, saj pričakovani denarni tok krije večino prihodnjih poplačil kredita med trajanjem kredita ter med denarnim tokom in poplačilom kredita ni večjih zamud.

Tveganja refinanciranja je majhno.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je zmerna, saj pričakovani denarni tok krije le del prihodnjega poplačila kredita med trajanjem kredita ali pa je med denarnim tokom in poplačilom kredita nekaj večjih zamud.

Povprečno tveganje refinanciranja.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je precejšnja, saj pričakovani denarni tok krije le manjši del prihodnjega poplačila kredita med trajanjem kredita ali pa je med denarnim tokom in poplačilom kredita nekaj večjih zamud.

Veliko tveganje refinanciranja.

| (e) | Poddejavnik: valutno tveganje |
| --- | --- |

(e)

Poddejavnik: valutno tveganje

Ni valutnega tveganja, saj ni razlike v valuti kredita in valuti dohodkov projekta ali pa je valutno tveganje v celoti zavarovano.

Ni valutnega tveganja, saj ni razlike v valuti kredita in valuti dohodkov projekta ali pa je valutno tveganje v celoti zavarovano.

Valuti kredita in dohodkov projekta sta različni, a je valutno tveganje majhno, saj je menjalni tečaj stabilen ali pa je valutno tveganje v veliki meri zavarovano.

Valuti kredita in dohodkov projekta sta različni in valutno tveganje je veliko, ker je menjalni tečaj nestabilen, valutno tveganje pa v veliki meri ni zavarovano.

Dejavnik: politično in pravno okolje

| (a) | Poddejavnik: politično tveganje, vključno s transfernim tveganjem, ob upoštevanju vrste projekta in zmanjševanja tveganj |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: politično tveganje, vključno s transfernim tveganjem, ob upoštevanju vrste projekta in zmanjševanja tveganj

Zelo majhna izpostavljenost; po potrebi močni instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Majhna izpostavljenost; po potrebi zadovoljivi instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Zmerna izpostavljenost; primerni instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Velika izpostavljenost; šibki ali neobstoječi instrumenti za zmanjševanje tveganj.

| (b) | Poddejavnik: tveganje višje sile (vojna, civilni nemiri itd.) |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: tveganje višje sile (vojna, civilni nemiri itd.)

Nična ali zelo majhna izpostavljenost tveganju višje sile.

Omejena izpostavljenost tveganju višje sile.

Precejšnja izpostavljenost tveganju višje sile, ki ni dovolj zmanjšana.

Precejšnja izpostavljenost tveganju višje sile, ki ni zmanjšana.

| (c) | Poddejavnik: podpora vlade in dolgoročen pomen projekta za državo |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: podpora vlade in dolgoročen pomen projekta za državo

Projekt strateškega pomena za državo (po možnosti izvozno naravnan). Močna podpora vlade.

Projekt velja za pomembnega za državo. Dobra raven podpore vlade.

Projekt ni strateški, a ima za državo nesporne koristi. Podpora vlade morda ni izrecna.

Projekt ni ključen za državo. Ni podpore vlade ali pa je šibka.

| (d) | Poddejavnik: stabilnost pravnega in zakonodajnega okolja (tveganje sprememb zakonodaje) |
| --- | --- |

(d)

Poddejavnik: stabilnost pravnega in zakonodajnega okolja (tveganje sprememb zakonodaje)

Dolgoročno ugodno in stabilno zakonodajno okolje.

Srednjeročno ugodno in stabilno zakonodajno okolje.

Zakonodajne spremembe je mogoče napovedati s precejšnjo gotovostjo.

Sedanja ali prihodnja zakonodajna vprašanja lahko vplivajo na projekt.

| (e) | Poddejavnik: pridobivanje vse potrebne podpore in dovoljenj za tako oprostitev od predpisov o lokalni vsebini |
| --- | --- |

(e)

Poddejavnik: pridobivanje vse potrebne podpore in dovoljenj za tako oprostitev od predpisov o lokalni vsebini

Močno

Zadovoljivo

Primerno

Šibko

| (f) | Poddejavnik: izvršljivost pogodb, zavarovanja s premoženjem in vrednostnih papirjev |
| --- | --- |

(f)

Poddejavnik: izvršljivost pogodb, zavarovanja s premoženjem in vrednostnih papirjev

Pogodbe, zavarovanje s premoženjem in vrednostni papirji so izvršljivi.

Pogodbe, zavarovanje s premoženjem in vrednostni papirji so izvršljivi.

Pogodbe, zavarovanje s premoženjem in vrednostni papirji veljajo za izvršljive, čeprav morda obstajajo določena neključna vprašanja.

V zvezi z dejanskim izvrševanjem pogodb, zavarovanja s premoženjem in vrednostnih papirjev obstajajo nerešena ključna vprašanja.

Dejavnik: značilnosti posla

| (a) | Poddejavnik: tveganje v zvezi z zasnovo in tehnologijo |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: tveganje v zvezi z zasnovo in tehnologijo

Popolnoma dokazana tehnologija in zasnova.

Popolnoma dokazana tehnologija in zasnova.

Dokazana tehnologija in zasnova – zagonske težave so omiljene z močnim svežnjem za dokončanje.

Nedokazana tehnologija in zasnova; obstajajo težave s tehnologijo in/ali zasnova je kompleksna.

| (b) | Poddejavnik: tveganja v zvezi z gradnjo |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: tveganja v zvezi z gradnjo

| • | Dovoljenja in prostorsko umeščanje (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Dovoljenja in prostorsko umeščanje (komponenta poddejavnika)

Pridobljena so bila vsa dovoljenja.

Nekatera dovoljenja so še v postopku pridobivanja, a je njihova izdaja zelo verjetna.

Nekatera dovoljenja so še v postopku pridobivanja, a je postopek izdajanja dovoljenj dobro opredeljen in dovoljenja veljajo za rutinska.

Treba je še pridobiti ključna dovoljenja, ki ne veljajo za rutinska. Veljajo lahko zahtevni pogoji.

| • | Vrsta gradbene pogodbe (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Vrsta gradbene pogodbe (komponenta poddejavnika)

Pogodba o gradbenih storitvah  (5) (pogodba o inženiringu in dobavi) na ključ s fiksno ceno in znanim datumom dokončanja.

Pogodba o gradbenih storitvah (pogodba o inženiringu in dobavi) na ključ s fiksno ceno in znanim datumom dokončanja.

Pogodba o gradbenih storitvah na ključ s fiksno ceno in znanim datumom dokončanja z enim ali več pogodbeniki.

Brez pogodbe na ključ s fiksno ceno ali delna pogodba na ključ s fiksno ceno in/ali usklajevalne težave z več pogodbeniki.

| • | Verjetnost dokončanja projekta v okviru dogovorjenega časa in stroškov (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Verjetnost dokončanja projekta v okviru dogovorjenega časa in stroškov (komponenta poddejavnika)

Skoraj gotovo je, da bo projekt dokončan v okviru dogovorjenega časa in dogovorjenih stroškov.

Zelo verjetno je, da bo projekt dokončan v okviru dogovorjenega časa in dogovorjenih stroškov.

Ni gotovo, da bo projekt dokončan v okviru dogovorjenega časa in dogovorjenih stroškov.

Obstajajo indici, da projekt ne bo dokončan v okviru dogovorjenega časa in dogovorjenih stroškov.

| • | Garancije za pravočasno izvedbo del  (6) ali pogodbena kazen  (7) (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Garancije za pravočasno izvedbo del  (6) ali pogodbena kazen  (7) (komponenta poddejavnika)

Precejšna pogodbena kazen, podprta s finančnimi sredstvi, in/ali trdna garancija za pravočasno izvedbo del s strani sponzorjev z odličnim finančnim položajem.

Znatna pogodbena kazen, podprta s finančnimi sredstvi, in/ali garancija za pravočasno izvedbo del s strani sponzorjev z dobrim finančnim položajem.

Ustrezna pogodbena kazen, podprta s finančnimi sredstvi, in/ali garancija za pravočasno izvedbo del s strani sponzorjev z dobrim finančnim položajem.

Neustrezna pogodbena kazen ali nepodprta s finančnimi sredstvi ali šibka garancija za pravočasno izvedbo del.

| • | Reference in finančna trdnost pogodbenika v zvezi z gradnjo podobnih projektov (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Reference in finančna trdnost pogodbenika v zvezi z gradnjo podobnih projektov (komponenta poddejavnika)

Močno

Dobro

Zadovoljivo

Šibko

| (c) | Poddejavnik: operativno tveganje |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: operativno tveganje

| • | Obseg, narava in kompleksnost pogodb o obratovanju in vzdrževanju (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Obseg, narava in kompleksnost pogodb o obratovanju in vzdrževanju (komponenta poddejavnika)

Trdna dolgoročna pogodba o obratovanju in vzdrževanju  (8), po možnosti s pogodbenimi spodbudami za uspešnost  (9), in/ali računi rezerv za obratovanje in vzdrževanje  (10), čeprav pogodba o obratovanju in vzdrževanju ni nujno potrebna za izvajanje potrebnega vzdrževanja, saj so dejavnosti obratovanja in vzdrževanja zelo jasne in pregledne.

Dejavnosti obratovanja in vzdrževanja so precej jasne in pregledne, obstaja dolgoročna pogodba o obratovanju in vzdrževanju in/ali račun rezerv za obratovanje in vzdrževanje.

Dejavnosti obratovanja in vzdrževanja so kompleksne, potrebna je pogodba o obratovanju in vzdrževanju. Obstaja omejena dolgoročna pogodba o obratovanju in vzdrževanju in/ali račun rezerv.

Dejavnosti obratovanja in vzdrževanja so kompleksne, pogodba o obratovanju in vzdrževanju je nujno potrebna. Ni pogodbe o obratovanju in vzdrževanju. Zato obstaja tveganje visokih prekoračitev obratovalnih stroškov, ki ga ni mogoče zmanjšati.

| • | Izkušnje, reference in finančna trdnost upravljavca (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Izkušnje, reference in finančna trdnost upravljavca (komponenta poddejavnika)

Zelo močno ali zagotovljena tehnična pomoč sponzorjev.

Močno

Sprejemljivo

Omejeno/šibko ali pa je lokalni upravljavec odvisen od lokalnih organov.

| (d) | Poddejavnik: ocena prihodkov, vključno s tveganjem odjema  (11) |
| --- | --- |

(d)

Poddejavnik: ocena prihodkov, vključno s tveganjem odjema  (11)

| • | Kakšna je trdnost pogodb o prihodkih (npr. pogodbe o odjemu  (12), koncesijski sporazumi, pritok dohodka iz javno-zasebnega partnerstva in druge pogodbe o prihodku)? Kakšna je kakovost določb o odpovedi  (13)? (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Kakšna je trdnost pogodb o prihodkih (npr. pogodbe o odjemu  (12), koncesijski sporazumi, pritok dohodka iz javno-zasebnega partnerstva in druge pogodbe o prihodku)? Kakšna je kakovost določb o odpovedi  (13)? (komponenta poddejavnika)

Odlična trdnost prihodkov

Dobra trdnost prihodkov

Sprejemljiva trdnost prihodkov

Prihodki projekta niso gotovi in obstajajo indici, da nekaj prihodkov morda ne bo mogoče pridobiti.

| • | Če obstaja pogodba vzemi ali plačaj  (14) ali pogodba o odjemu po fiksni ceni (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Če obstaja pogodba vzemi ali plačaj  (14) ali pogodba o odjemu po fiksni ceni (komponenta poddejavnika)

Odlična kreditna sposobnost odjemalca; trdne določbe o odpovedi; trajanje pogodbe precej presega ročnost dolga.

Dobra kreditna sposobnost odjemalca; trdne določbe o odpovedi; trajanje pogodbe presega ročnost dolga.

Sprejemljiv finančni položaj odjemalca; običajne določbe o odpovedi; trajanje pogodbe načeloma ustreza ročnosti dolga.

Šibak odjemalec; šibke določbe o odpovedi; trajanje pogodbe ne presega ročnosti dolga.

| • | Če ne obstaja pogodba vzemi ali plačaj ali pogodba o odjemu po fiksni ceni (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Če ne obstaja pogodba vzemi ali plačaj ali pogodba o odjemu po fiksni ceni (komponenta poddejavnika)

Projekt proizvaja bistvene storitve ali blago, ki se splošno prodaja na svetovnem trgu; proizvodnjo je mogoče takoj absorbirati po načrtovanih cenah tudi ob nižjih stopnjah rasti trga kot v preteklosti.

Projekt proizvaja bistvene storitve ali blago, ki se splošno prodaja na regionalnem trgu, ki ga bo absorbiral po načrtovanih cenah v primeru preteklih stopenj rasti.

Blago se prodaja na omejenem trgu, ki ga lahko absorbira le po cenah, nižjih od načrtovanih.

Po proizvodnji projekta povprašuje le en ali malo kupcev oziroma se načeloma ne prodaja na organiziranem trgu.

| (e) | Poddejavnik: tveganje dobave |
| --- | --- |

(e)

Poddejavnik: tveganje dobave

| • | Tveganje v zvezi s ceno, obsegom in prevozom polproizvodov; reference in finančna trdnost dobavitelja (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Tveganje v zvezi s ceno, obsegom in prevozom polproizvodov; reference in finančna trdnost dobavitelja (komponenta poddejavnika)

Dolgoročna pogodba o dobavi z dobaviteljem z odličnim finančnim položajem.

Dolgoročna pogodba o dobavi z dobaviteljem z dobrim finančnim položajem.

Dolgoročna pogodba z dobaviteljem z dobrim finančnim položajem – obstaja lahko nekaj cenovnega tveganja.

Kratkoročna pogodba o dobavi ali dolgoročna pogodba o dobavi s finančno šibkim dobaviteljem – nekaj cenovnega tveganja brez dvoma obstaja.

| • | Tveganja v zvezi z rezervami  (15) (npr. razvoj naravnih virov) (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Tveganja v zvezi z rezervami  (15) (npr. razvoj naravnih virov) (komponenta poddejavnika)

Neodvisno revidirane, dokazane in razvite rezerve precej presegajo zahteve v življenjski dobi projekta.

Neodvisno revidirane, dokazane in razvite rezerve presegajo zahteve v življenjski dobi projekta.

Dokazane rezerve ustrezno zadostujejo za projekt v času ročnosti dolga.

Projekt se v določeni meri opira na potencialne in nerazvite rezerve.

Dejavnik: trdnost sponzorja (vključno z morebitnim javno-zasebnim partnerstvom)

| (a) | Poddejavnik: finančna trdnost sponzorja |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: finančna trdnost sponzorja

Močan sponzor z odličnim finančnim položajem

Dober sponzor z dobrim finančnim položajem

Sponzor z ustreznim finančnim položajem

Šibak sponzor z očitno finančno šibkostjo

| (b) | Poddejavnik: reference sponzorja in njegove izkušnje v državi/panogi |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: reference sponzorja in njegove izkušnje v državi/panogi

Sponzor z odličnimi referencami in izkušnjami v državi/panogi

Sponzor z zadovoljivimi referencami in izkušnjami v državi/panogi

Sponzor z ustreznimi referencami in izkušnjami v državi/panogi

Sponzor brez referenc ali izkušenj v državi/panogi ali z vprašljivimi referencami ali izkušnjami

| (c) | Poddejavnik: podpora sponzorja, dokazana z lastniškim kapitalom, določbo o lastništvu  (16) in pripravljenostjo zagotoviti dodaten denar, če je to potrebno |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: podpora sponzorja, dokazana z lastniškim kapitalom, določbo o lastništvu  (16) in pripravljenostjo zagotoviti dodaten denar, če je to potrebno

Močno. Projekt je za sponzorja zelo strateški (glavno poslovno področje – dolgoročna strategija).

Dobro. Projekt je za sponzorja strateški (glavno poslovno področje – dolgoročna strategija).

Sprejemljivo. Projekt je za sponzorja pomemben (glavno poslovno področje).

Omejeno. Projekt za sponzorjevo dolgoročno strategijo ali glavno poslovno področje ni ključen.

Dejavnik: zavarovalni paket

| (a) | Poddejavnik: dodelitev pogodb in računov |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: dodelitev pogodb in računov

Povsem celovito

Celovito

Sprejemljivo

Šibko

| (b) | Poddejavnik: zastavitev sredstev, ob upoštevanju kakovosti, vrednosti in likvidnosti sredstev |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: zastavitev sredstev, ob upoštevanju kakovosti, vrednosti in likvidnosti sredstev

Prva prednostna pravica iz zavarovanja  (17) v vseh sredstvih, pogodbah, dovoljenjih in računih projekta, potrebnih za vodenje projekta.

Prednostna pravica iz zavarovanja v vseh sredstvih, pogodbah, dovoljenjih in računih projekta, potrebnih za vodenje projekta.

Sprejemljiva pravica iz zavarovanja v vseh sredstvih, pogodbah, dovoljenjih in računih projekta, potrebnih za vodenje projekta.

Malo varnosti ali zavarovanja za kreditodajalce; šibka določba o prepovedi obremenjevanja premoženja kreditojemalca  (18).

| (c) | Poddejavnik: nadzor kreditodajalca nad denarnim tokom (npr. prenosi denarnih sredstev  (19), neodvisni skrbniški računi  (20)) |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: nadzor kreditodajalca nad denarnim tokom (npr. prenosi denarnih sredstev  (19), neodvisni skrbniški računi  (20))

Močno

Zadovoljivo

Primerno

Šibko

| (d) | Poddejavnik: trdnost svežnja zavez (obvezna predplačila  (21), odlogi plačil  (22), hierarhija plačil  (23), omejitve dividend  (24) ...) |
| --- | --- |

(d)

Poddejavnik: trdnost svežnja zavez (obvezna predplačila  (21), odlogi plačil  (22), hierarhija plačil  (23), omejitve dividend  (24) ...)

Sveženj zavez je za to vrsto projekta močan.

Projekt ne sme izdati dodatnega dolžniškega instrumenta.

Sveženj zavez je za to vrsto projekta zadovoljiv.

Projekt sme izdati zelo omejen dodaten dolžniški instrument.

Sveženj zavez je za to vrsto projekta primeren.

Projekt sme izdati omejen dodaten dolžniški instrument.

Sveženj zavez je za to vrsto projekta nezadosten.

Projekt sme izdati neomejen dodaten dolžniški instrument.

| (e) | Poddejavnik: rezervni skladi (odplačevanje dolga, obratovanje in vzdrževanje, obnova in zamenjava, nepredvideni dogodki itd.) |
| --- | --- |

(e)

Poddejavnik: rezervni skladi (odplačevanje dolga, obratovanje in vzdrževanje, obnova in zamenjava, nepredvideni dogodki itd.)

Obdobje kritja je daljše od povprečnega, vsi rezervni skladi so v celoti financirani z denarnimi sredstvi ali akreditivi bank z visoko bonitetno oceno.

Povprečno obdobje kritja, vsi rezervni skladi so v celoti financirani.

Povprečno obdobje kritja, vsi rezervni skladi so v celoti financirani.

Obdobje kritja je krajše od povprečnega, rezervni skladi so financirani iz denarnega toka iz poslovanja.

---

(1)  Stopnja kritja odplačila dolga (DSCR) pomeni stopnjo denarnega toka, ki je na voljo za odplačevanje dolga ter se lahko ustvari iz sredstva, glede na potrebno odplačilo glavnice in obresti v življenjski dobi kredita, pri čemer se denarni tok, ki je na voljo za odplačevanje dolga, izračuna tako, da se od prihodkov, ki jih ustvarja projekt, odštejejo splošni stroški poslovanja, investicijski izdatki, lastniško in dolžniško financiranje, davki in prilagoditve za obratni kapital.

(2)  Stopnja kritja obresti (ICR) pomeni stopnjo denarnega toka, ki je na voljo za odplačevanje dolga in se lahko ustvari iz sredstva, glede na potrebno odplačilo obresti v življenjski dobi kredita, pri čemer se denarni tok, ki je na voljo za odplačevanje dolga, izračuna tako, da se od prihodkov, ki jih ustvarja projekt, odštejejo splošni stroški poslovanja, investicijski izdatki, lastniško in dolžniško financiranje, davki in prilagoditve za obratni kapital.

(3)  Kazalnik servisiranja dolga v njegovi življenjski dobi (LLCR) pomeni stopnjo neto sedanje vrednosti denarnega toka, ki je na voljo za odplačevanje dolga, glede na preostali znesek dolga ter pomeni, kolikokrat lahko denarni tok, ki je na voljo za odplačevanje dolga in se lahko ustvari iz sredstva, poplača preostali znesek dolga v načrtovani življenjski dobi kredita, pri čemer se denarni tok, ki je na voljo za odplačevanje dolga, izračuna tako, da se od prihodkov, ki jih ustvarja projekt, odštejejo splošni stroški poslovanja, investicijski izdatki, lastniško in dolžniško financiranje, davki in prilagoditve za obratni kapital.

(4)  Trajanje kredita pomeni čas, ki je ostal za poplačilo kredita.

(5)  Pogodba o inženiringu in dobavi (EPC) ali „pogodba na ključ“ pomeni dogovor med pogodbenim izvajalcem inženiringa in dobave (pogodbenik EPC) in izvajalcem, pri čemer se pogodbenik EPC zaveže, da bo pripravil podrobno inženirsko zasnovo projekta, dobavil vso potrebno opremo in materiale ter zgradil in izvajalcu predal delujoč objekt ali sredstvo, običajno v okviru dogovorjenega časa in proračuna.

(6)  Garancija za pravočasno izvedbo del pomeni garancijo, ki jo pogodbenik zagotovi kreditodajalcu projekta ter se z njo zaveže, da bo projekt dokončal v določenem časovnem okviru in kril morebitno prekoračitev stroškov.

(7)  Pogodbena kazen pomeni denarno odškodnino za izgubo, škodo ali kršitev, ki jo oseba utrpi v zvezi s svojimi pravicami ali premoženjem ter ki je dodeljena s sodbo sodišča ali pogodbeno določbo v zvezi s kršitvijo pogodbe.

(8)  Pogodba o obratovanju in vzdrževanju pomeni pogodbo med izvajalcem in upravljavcem. Izvajalec za obratovanje, vzdrževanje in pogosto tudi upravljanje uspešnosti projekta pooblasti upravljavca z izkušnjami v panogi pod pogoji pogodbe o obratovanju in vzdrževanju (tj. obseg, trajanje, odgovornost upravljavca, plačila in pogodbena kazen).

(9)  Spodbude za uspešnost ali uporaba pogodb, vezanih na uspešnost, se nanašajo na strateško metriko uspešnosti, s katero je neposredno povezano pogodbeno plačilo. Metrika uspešnosti lahko meri razpoložljivost, zanesljivost, zmožnost vzdrževanja, utemeljenost.

(10)  Račun rezerv za obratovanje in vzdrževanje pomeni sklad, v katerega se deponirajo denarna sredstva, namenjena kritju stroškov obratovanja in vzdrževanja projekta.

(11)  Tveganje odjema pomeni tveganje, da povpraševanja po proizvodnji ali storitvi ni po ceni, po kateri sta zagotovljeni, ali pa odjemalec ne more ali ne želi izpolniti zaveze za nakup proizvodnje ali storitve.

(12)  Pogodba o odjemu pomeni pogodbo med proizvajalcem vira/proizvoda/storitve in kupcem (odjemalcem) vira za nakup/prodajo delov prihodnje proizvodnje proizvajalca. Pogodba o odjemu se običajno izpogaja pred izgradnjo objekta, da se zagotovi trg za prihodnjo proizvodnjo objekta. Namen je proizvajalcu zagotoviti stabilne in zadostne prihodke za kritje obveznosti v zvezi z dolgom, kritje obratovalnih stroškov in določen zahtevan donos.

(13)  Določba o odpovedi pomeni določbo v pogodbi, ki omogoča odpoved pogodbe pod določenimi pogoji.

(14)  Pogodba vzemi ali plačaj pomeni pogodbo, s katero se dogovori, da kupec od dobavitelja kupi proizvodnjo ali storitev, sicer plača kazen. V pogodbi sta določeni tako cena kot kazen.

(15)  Tveganje v zvezi z rezervami pomeni tveganje, da so razpoložljive rezerve manjše od pričakovanj.

(16)  Določba o lastništvu pomeni določbo, ki določa, da lastnik projekta ne more biti nihče drug kot dejanski lastnik (sponzor).

(17)  Prva prednostna pravica iz zavarovanja pomeni pravico iz zavarovanja v zvezi s sredstvom (zastavljenim kot zavarovanje), ki je zavarovana pred terjatvami drugih oseb. Zastavna pravica postane prednostna z registracijo pri ustreznem zakonsko določenem organu, tako da postane zakonsko izvršljiva, vse nadaljnje terjatve do zadevnega sredstva pa so podrejene.

(18)  Določba o prepovedi obremenjevanja premoženja kreditojemalca pomeni določbo, da institucija svojega premoženja ne bo zastavljala, če bi to za kreditodajalca pomenilo manjše zavarovanje.

(19)  Prenos denarnih sredstev pomeni obvezno uporabo presežnega prostega denarnega toka za odplačilo neporavnanega dolga, namesto da bi znesek razdelili delničarjem.

(20)  Neodvisni skrbniški račun pomeni račun pri banki na ime sponzorja, in sicer na podlagi dogovora o skrbniškem računu med kreditodajalcem in kreditojemalcem, ki zagotavlja nepreklicno navodilo kreditojemalca, da se vsi prihodki iz poslovanja ali prihodki od prodaje sredstev projekta vplačajo na ta račun, banka pa je pooblaščena za izvajanje plačil iz razpoložljivih sredstev le, kot je dogovorjeno v dokumentih o financiranju projekta.

(21)  Obvezno predplačilo pomeni določbo, po kateri mora kreditojemalec pred datumom zapadlosti vnaprej plačati del dolga z določenim prihodkom, če in ko ga prejme.

(22)  Odlog plačila pomeni določbo, po kateri lahko začne kreditojemalec dolg odplačevati na določen datum v prihodnosti.

(23)  Hierarhija plačil pomeni določbo, po kateri se denarni tok projekta povzame s hierarhijo denarnega toka, ki prikazuje prednostno razvrstitev vsakega priliva in odliva denarnega toka.

(24)  Omejitev dividend pomeni določbo, ki določa okoliščine, v katerih lahko kreditodajalec prepreči izplačilo kapitala.

---

PRILOGA II

Ocenjevalna merila za izpostavljenosti iz naslova nepremičnine

| | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnik: finančna trdnost | | | | |
| (a) | Poddejavnik: razmere na trgu |

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Dejavnik: finančna trdnost

(a)

Poddejavnik: razmere na trgu

Ponudba in povpraševanje po vrsti in lokaciji projekta sta trenutno uravnovešena. Število konkurenčnih nepremičnin, ki prihajajo na trg, je enako ali manjše od predvidenega povpraševanja.

Ponudba in povpraševanje po vrsti in lokaciji projekta sta trenutno uravnovešena. Število konkurenčnih nepremičnin, ki prihajajo na trg, je približno enako predvidenemu povpraševanju.

Razmere na trgu so približno uravnovešene. Konkurenčne nepremičnine prihajajo na trg, druge so v fazah načrtovanja. Zasnova in zmogljivosti obstoječih primerljivih nepremičnin v primerjavi z novimi projekti niso najsodobnejše.

Razmere na trgu so šibke. Ni gotovo, kdaj se bodo razmere izboljšale in spet postale uravnovešene. Primerljive nepremičnine na trgu ob izteku najema izgubljajo najemnike. Pogoji novega najema primerljivih nepremičnin so manj ugodni v primerjavi z obstoječimi.

| (b) | Poddejavnik: finančna razmerja, tj. kazalniki zmožnosti kreditojemalca za poplačilo |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: finančna razmerja, tj. kazalniki zmožnosti kreditojemalca za poplačilo

Finančna razmerja nepremičnine, merjena s stopnjo kritja odplačila dolga (DSCR  (1)) nepremičnine ali stopnjo kritja obresti (ICR  (2)), veljajo za močna in se pričakuje, da bodo ostala močna, ob upoštevanju preteklega razvoja finančnih razmerij. DSCR ali ICR ni pomembna in se ne bi smela izračunati za nepremičnine, ki so v fazi gradnje.

Finančna razmerja nepremičnine, merjena z DSCR ali ICR nepremičnine, veljajo za dobra in se pričakuje, da bodo ostala dobra, ob upoštevanju preteklega razvoja finančnih razmerij. DSCR ali ICR ni pomembna in se ne bi smela izračunati za nepremičnine, ki so v fazi gradnje.

Finančna razmerja nepremičnine, merjena z DSCR ali ICR nepremičnine, so zadovoljiva in se pričakuje, da bodo ostala zadovoljiva, ob upoštevanju preteklega razvoja finančnih razmerij. DSCR ali ICR ni pomembna in se ne bi smela izračunati za nepremičnine, ki so v fazi gradnje.

Finančna razmerja nepremičnine, merjena z DSCR ali ICR nepremičnine, veljajo za šibka in se pričakuje, da bodo ostala šibka, ob upoštevanju preteklega razvoja finančnih razmerij. DSCR ali ICR ni pomembna in se ne bi smela izračunati za nepremičnine, ki so v fazi gradnje.

| (c) | Poddejavnik: kreditno razmerje, tj. razmerje med kreditom in vrednostjo (LTV  (3)) kot kazalnik pripravljenosti kreditojemalca za poplačilo |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: kreditno razmerje, tj. razmerje med kreditom in vrednostjo (LTV  (3)) kot kazalnik pripravljenosti kreditojemalca za poplačilo

Razmerje med kreditom in vrednostjo (LTV) nepremičnine glede na vrsto nepremičnine velja za nizko. Kadar obstaja sekundarni trg, se za posel prevzame kreditno tveganje po tržnih standardih.

LTV nepremičnine glede na vrsto nepremičnine velja za zadovoljivo. Kadar obstaja sekundarni trg, se za posel prevzame kreditno tveganje po tržnih standardih.

LTV nepremičnine glede na vrsto nepremičnine velja za sorazmerno visoko.

Razmerje LTV nepremičnine precej presega standarde prevzemanja kreditnega tveganja za nove kredite.

| (d) | Poddejavnik: analiza stresa na podlagi dohodka, ustvarjenega med trajanjem kredita  (4) |
| --- | --- |

(d)

Poddejavnik: analiza stresa na podlagi dohodka, ustvarjenega med trajanjem kredita  (4)

Viri, nepredvideni izdatki in struktura obveznosti nepremičnine omogočajo izpolnjevanje finančnih obveznosti v obdobju znatnega finančnega stresa (npr. obresti, gospodarska rast).

Nepremičnina lahko izpolnjuje finančne obveznosti v daljšem obdobju finančnega stresa (npr. obresti, gospodarska rast). Nepremičnina bo verjetno plačilno nesposobna le v zelo slabih gospodarskih razmerah.

Nepremičnina bi med upadom gospodarske aktivnosti utrpela upad prihodkov, kar bi pomembno povečalo tveganje neplačila.

Finančni položaj nepremičnine je slab in nepremičnina bo verjetno postala plačilno nesposobna, če se razmere v bližnji prihodnosti ne izboljšajo.

| (e) | Poddejavnik: predvidljivost denarnega toka |
| --- | --- |

(e)

Poddejavnik: predvidljivost denarnega toka

| • | Za dokončane in stabilizirane nepremičnine (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Za dokončane in stabilizirane nepremičnine (komponenta poddejavnika)

Najemnine nepremičnine so dolgoročne, najemniki so plačilno sposobni, datumi zapadlosti so razpršeni ali pa javno-zasebno partnerstvo zagotavlja precejšen del najemnih pogodb.

Za nepremičnino je značilno, da po izteku najema obdrži najemnike. Nepremičnina ima malo nezasedenih prostorov. Stroški (vzdrževanje, zavarovanje, varovanje, nepremičninski davki) so predvidljivi.

Večina nepremičnine ima več dolgoročnih najemnih pogodb, najemniki so na splošno dobro plačilno sposobni, datumi zapadlosti so razpršeni. Javno-zasebno partnerstvo lahko zagotovi del najemnih pogodb. Kadar ima nepremičnina le eno najemno pogodbo ali pa z enim najemnikom ustvarja zelo velik del dohodka, je ta najemnik odlično plačilno sposoben, pogodba pa vključuje zaveze, ki zagotavljajo plačilo najemnine do konca življenjske dobe projekta ali še dlje.

Nepremičnina ima običajno raven menjave najemnikov po izteku najema. Nepremičnina ima malo nezasedenih prostorov. Stroški so predvidljivi.

Večina najemov nepremičnine je srednje- in ne dolgoročnih, najemniki pa so različno plačilno sposobni. Javno-zasebno partnerstvo lahko zagotovi le manjši del najemnih pogodb. Kadar ima nepremičnina le eno najemno pogodbo ali pa z enim najemnikom ustvarja zelo velik del dohodka, pri tem najemniku pogodba vključuje zaveze, ki zagotavljajo plačila najemnine do konca življenjske dobe projekta ali še dlje, najemnik pa je zmerno plačilno sposoben.

Nepremičnina ima zmerno menjavo najemnikov po izteku najema. Nepremičnina ima zmerno število nezasedenih prostorov. Stroški so sorazmerno predvidljivi, a se glede na prihodke spreminjajo.

Delež kratkoročnih najemov je precejšen in najemniki so različno plačilno sposobni ali pa ima nepremičnina le eno najemno pogodbo ali pa z enim najemnikom ustvarja zelo velik del dohodka, pri čemer ima najemnik nizko plačilno sposobnost in/ali pogodba ne vključuje potrebnih zavez, ki bi zagotavljale plačilo najema do konca življenjske dobe projekta ali še dlje.

Nepremičnina ima zelo visoko stopnjo menjave najemnikov po izteku najema. Nepremičnina ima veliko število nezasedenih prostorov. Stroški priprave prostorov za nove najemnike so precejšnji.

| • | Za dokončane, a ne stabilizirane nepremičnine (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Za dokončane, a ne stabilizirane nepremičnine (komponenta poddejavnika)

Denarni tok, pridobljen iz dejavnosti najema, na primer iz javno-zasebnega partnerstva, je enak ali višji od pričakovanega denarnega toka, uporabljenega pri vrednotenju nepremičnine. Projekt bo predvidoma stabiliziran v bližnji prihodnosti.

Denarni tok, pridobljen iz dejavnosti najema, na primer iz javno-zasebnega partnerstva, je enak ali višji od pričakovanega denarnega toka, uporabljenega pri vrednotenju nepremičnine. Projekt bo predvidoma stabiliziran v bližnji prihodnosti.

Večina denarnega toka, pridobljenega iz dejavnosti najema, je enaka pričakovanemu denarnemu toku, uporabljenemu pri vrednotenju nepremičnine, vendar stabilizacija še nekaj časa ne bo dosežena.

Denarni tok, pridobljen iz dejavnosti najema, je enak pričakovanemu denarnemu toku, uporabljenemu pri vrednotenju nepremičnine. Kljub doseženi načrtovani stopnji zasedenosti je kritje denarnega toka mejno zaradi slabih prihodkov.

| • | Za fazo gradnje (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Za fazo gradnje (komponenta poddejavnika)

Nepremičnina je v celoti vnaprej oddana v najem za čas trajanja kredita  (5) ali vnaprej prodana najemniku oziroma kupcu z visoko stopnjo plačilne sposobnosti ali pa ima banka zavezujočo obveznost najemnika ali kupca z visoko stopnjo plačilne sposobnosti za trajno financiranje, na primer prek javno-zasebnega partnerstva.

Nepremičnina je v celoti vnaprej dana v najem ali vnaprej prodana najemniku oziroma kupcu z visoko stopnjo plačilne sposobnosti ali pa ima banka zavezujočo obveznost za trajno financiranje s strani kreditodajalca z dobro bonitetno oceno, na primer prek javno-zasebnega partnerstva.

Dejavnost dajanja v najem je v okviru projekcij, a zgradba morda ni vnaprej dana v najem in trajno financiranje morda ne obstaja. Banka je morda trajni kreditodajalec.

Nepremičnina propada zaradi prekoračitve stroškov, poslabšanja na trgu, odpovedi najemnikov ali drugih dejavnikov. Morda obstaja spor s stranjo, ki zagotavlja trajno financiranje.

Dejavnik: politično in pravno okolje

| (a) | Poddejavnik: pravna in zakonodajna tveganja |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: pravna in zakonodajna tveganja

Jurisdikcija je zelo naklonjena rubežu in izvrševanju pogodb.

Jurisdikcija je načeloma naklonjena rubežu in izvrševanju pogodb.

Jurisdikcija je načeloma naklonjena rubežu in izvrševanju pogodb, a je lahko postopek rubeža dolgotrajen in/ali težaven.

Slabo ali nestabilno pravno in zakonodajno okolje. Rubež ali izvrševanje pogodb sta lahko v jurisdikciji dolgotrajna ali nemogoča.

| (b) | Poddejavnik: politično tveganje, vključno s transfernim tveganjem, glede na vrsto nepremičnine in zmanjševanje tveganj |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: politično tveganje, vključno s transfernim tveganjem, glede na vrsto nepremičnine in zmanjševanje tveganj

Zelo majhna izpostavljenost; po potrebi močni instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Majhna izpostavljenost; po potrebi zadovoljivi instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Zmerna izpostavljenost; primerni instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Velika izpostavljenost; šibki ali neobstoječi instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Dejavnik: značilnosti sredstva/posla

| (a) | Poddejavnik: lokacija |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: lokacija

Nepremičnina je na izredno zaželeni lokaciji, priročni za storitve, ki si jih najemniki želijo.

Nepremičnina je na zaželeni lokaciji, priročni za storitve, ki si jih najemniki želijo.

Lokacija nepremičnine nima konkurenčne prednosti.

Nepremičnina je na nezaželeni lokaciji.

| (b) | Poddejavnik: zasnova in stanje |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: zasnova in stanje

Nepremičnina je zaželena zaradi zasnove, konfiguracije in vzdrževanja ter je zelo konkurenčna novim nepremičninam.

Nepremičnina je primerna z vidika zasnove, konfiguracije in vzdrževanja. Zasnova in zmogljivosti nepremičnine so konkurenčne novim nepremičninam.

Nepremičnina je ustrezna z vidika konfiguracije, zasnove in vzdrževanja.

Konfiguracija, zasnova in vzdrževanje nepremičnine so prispevali k težavam nepremičnine. Konfiguracija, zasnova in vzdrževanje nepremičnine izkazujejo šibkosti.

| (c) | Poddejavnik: nepremičnina se še gradi |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: nepremičnina se še gradi

Proračun za gradnjo je konservativen, tehnične nevarnosti so omejene. Pogodbeniki so visoko kvalificirani in imajo visoko boniteto.

Proračun za gradnjo je konservativen, tehnične nevarnosti so omejene. Pogodbeniki so visoko kvalificirani in imajo dobro boniteto.

Proračun za gradnjo je ustrezen, pogodbeniki so običajno kvalificirani in imajo povprečno boniteto.

Projekt presega proračun in je glede na tehnične nevarnosti nerealen. Pogodbeniki so morda premalo kvalificirani in imajo nizko boniteto.

| (d) | Poddejavnik: finančna struktura |
| --- | --- |

(d)

Poddejavnik: finančna struktura

| • | Amortizacijski načrt (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Amortizacijski načrt (komponenta poddejavnika)

Amortizacija dolga brez plačila ob koncu zapadlosti.

Amortizacija dolga brez plačila ob koncu zapadlosti oziroma z neznatnim plačilom.

Amortizacija odplačila dolga z omejenim plačilom ob koncu zapadlosti.

Plačilo ob koncu zapadlosti ali amortizacija odplačila dolga z visokim plačilom ob koncu zapadlosti.

| • | Tržno/ciklično tveganje in tveganje refinanciranja (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Tržno/ciklično tveganje in tveganje refinanciranja (komponenta poddejavnika)

Izpostavljenosti tržnemu ali cikličnemu tveganju ni ali pa je zelo omejena, saj pričakovani denarni tok krije vsa prihodnja poplačila kredita med trajanjem kredita ter med denarnim tokom in poplačilom kredita ni večjih zamud.

Tveganja refinanciranja ni oziroma je zelo majhno.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je omejena, saj pričakovani denarni tok krije večino prihodnjih poplačil kredita med trajanjem kredita ter med denarnim tokom in poplačilom kredita ni večjih zamud.

Tveganja refinanciranja je majhno.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je zmerna, saj pričakovani denarni tok krije le del prihodnjega poplačila kredita med trajanjem kredita ali pa je med denarnim tokom in poplačilom kredita nekaj večjih zamud.

Povprečno tveganje refinanciranja.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je precejšnja, saj pričakovani denarni tok krije le manjši del prihodnjega poplačila kredita med trajanjem kredita ali pa je med denarnim tokom in poplačilom kredita nekaj večjih zamud.

Veliko tveganje refinanciranja.

Dejavnik: trdnost sponzorja/izvajalca (vključno z morebitnim javno-zasebnim partnerstvom)

| (a) | Poddejavnik: finančna zmogljivost in pripravljenost za podpiranje nepremičnine. |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: finančna zmogljivost in pripravljenost za podpiranje nepremičnine.

Sponzor/izvajalec je pomembno finančno prispeval k izgradnji ali nakupu nepremičnine. Sponzor/izvajalec ima precejšnja sredstva ter omejene neposredne in pogojne obveznosti. Nepremičnine sponzorja/izvajalca so geografsko razpršene in različnih vrst.

Sponzor/izvajalec je bistveno finančno prispeval k izgradnji ali nakupu nepremičnine. Sponzorju/izvajalcu finančni položaj omogoča podpiranje nepremičnine v primeru pomanjkanja denarnega toka. Nepremičnine sponzorja/izvajalca so v več geografskih regijah.

Prispevek sponzorja/izvajalca je nebistven ali nedenaren. Finančni viri sponzorja/izvajalca so povprečni ali podpovprečni.

Sponzor/izvajalec ni sposoben ali pripravljen podpirati nepremičnine.

| (b) | Poddejavnik: ugled in reference za podobne nepremičnine. |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: ugled in reference za podobne nepremičnine.

Izkušena uprava in visoka kakovost sponzorjev; močan ugled ter dolgoletne in uspešne reference s podobnimi nepremičninami.

Ustrezna uprava in kakovost sponzorja. Sponzor ali uprava ima uspešne reference s podobnimi nepremičninami.

Zmerna kakovost uprave in sponzorjev. Reference uprave ali sponzorja ne vzbujajo resnejših pomislekov.

Neučinkovita uprava in slaba kakovost sponzorjev. Težave uprave in sponzorja so v preteklosti prispevale k težavam pri upravljanju nepremičnin.

| (c) | Poddejavnik: odnos z ustreznimi akterji na področju nepremičnin |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: odnos z ustreznimi akterji na področju nepremičnin

Močan odnos z vodilnimi akterji, kot so agenti za najem.

Dokazan odnos z vodilnimi akterji, kot so agenti za najem.

Ustrezni odnosi z agenti za najem in drugimi osebami, ki zagotavljajo pomembne nepremičninske storitve.

Slab odnos z agenti za najem in/ali drugimi osebami, ki zagotavljajo pomembne nepremičninske storitve.

Dejavnik: zavarovalni paket

| (a) | Poddejavnik: narava zastavne pravice |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: narava zastavne pravice

Prednostna zastavna pravica prvega reda  (6)

Prednostna zastavna pravica prvega reda

Prednostna zastavna pravica prvega reda

Zmožnost kreditodajalca za zaplembo je omejena.

| (b) | Poddejavnik: dodelitev najemnin |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: dodelitev najemnin

Kreditodajalec je pridobil dodelitev večine najemnin. Vzdržuje informacije o trenutnih najemnikih, ki bi olajšale obveščanje o nakazovanju najemnin neposredno kreditodajalcu, kot so veljavna knjiga dohodkov od najemnin in kopije najemnih pogodb projekta.

Kreditodajalec je pridobil dodelitev za večji del najemnin. Vzdržuje informacije o trenutnih najemnikih, ki bi olajšale obveščanje najemnikov o nakazovanju najemnin neposredno kreditodajalcu, kot so veljavna knjiga dohodkov od najemnin in kopije najemnih pogodb projekta.

Kreditodajalec je pridobil dodelitev sorazmerno majhnega dela najemnin. Kreditodajalec ne vzdržuje informacij o trenutnih najemnikih, ki bi olajšale obveščanje najemnikov o nakazovanju najemnin neposredno kreditodajalcu, kot so veljavna knjiga dohodkov od najemnin in kopije najemnih pogodb projekta.

Kreditodajalec ni pridobil dodelitve najemnin.

| (c) | Poddejavnik: kakovost zavarovalnega kritja |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: kakovost zavarovalnega kritja

Zelo dobra

Dobra

Ustrezna

Slaba

---

(1)  Stopnja kritja odplačila dolga (DSCR) pomeni stopnjo denarnega toka, ki je na voljo za odplačevanje dolga ter se lahko ustvari iz sredstva, glede na potrebno odplačilo glavnice in obresti v življenjski dobi kredita, pri čemer se denarni tok, ki je na voljo za odplačevanje dolga, izračuna tako, da se od prihodkov, ki jih ustvarja projekt, odštejejo splošni stroški poslovanja, investicijski izdatki, lastniško in dolžniško financiranje, davki in prilagoditve za obratni kapital.

(2)  Stopnja kritja obresti (ICR) pomeni stopnjo denarnega toka, ki je na voljo za odplačevanje dolga in se lahko ustvari iz sredstva, glede na potrebno odplačilo obresti v življenjski dobi kredita, pri čemer se denarni tok, ki je na voljo za odplačevanje dolga, izračuna tako, da se od prihodkov, ki jih ustvarja projekt, odštejejo splošni stroški poslovanja, investicijski izdatki, lastniško in dolžniško financiranje, davki in prilagoditve za obratni kapital.

(3)  Razmerje med kreditom in vrednostjo (LTV) pomeni razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenega premoženja.

(4)  Trajanje kredita pomeni čas, ki je ostal za poplačilo kredita.

(5)  Trajanje kredita pomeni čas, ki je ostal za poplačilo kredita.

(6)  Kreditodajalci na nekaterih trgih uporabljajo izključno strukture kredita, ki vključujejo podrejene zastavne pravice. Podrejene zastavne pravice lahko izkazujejo to raven tveganja, če celotna LTV, skupaj z vsemi nadrejenimi pozicijami, ne presega tipične LTV prvega kredita.

---

PRILOGA III

Ocenjevalna merila za izpostavljenosti iz naslova financiranja predmetov

| | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnik: finančna trdnost | | | | |
| (a) | Poddejavnik: razmere na trgu |

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Dejavnik: finančna trdnost

(a)

Poddejavnik: razmere na trgu

Povpraševanje je veliko in narašča, močne vstopne ovire, majhna občutljivost na spremembe v tehnologiji in gospodarski napovedi.

Povpraševanje je veliko in narašča. Nekaj vstopnih ovir, nekaj občutljivosti na spremembe v tehnologiji in gospodarski napovedi.

Povpraševanje je ustrezno in stabilno, omejene vstopne ovire, precejšnja občutljivost na spremembe v tehnologiji in gospodarski napovedi.

Povpraševanje je šibko in upada, ranljivost za spremembe v tehnologiji in gospodarski napovedi, zelo negotovo okolje.

| (b) | Poddejavnik: finančna razmerja, tj. DSCR  (1) ali ICR  (2) |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: finančna razmerja, tj. DSCR  (1) ali ICR  (2)

Močna finančna razmerja glede na vrsto sredstva. Zelo trdne ekonomske predpostavke.

Močna/sprejemljiva finančna razmerja glede na vrsto sredstva. Trdne ekonomske predpostavke projekta.

Standardna finančna razmerja glede na vrsto sredstva.

Agresivna finančna razmerja glede na vrsto sredstva.

| (c) | Poddejavnik: kreditno razmerje, tj. razmerje med kreditom in vrednostjo (LTV  (3)) |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: kreditno razmerje, tj. razmerje med kreditom in vrednostjo (LTV  (3))

Močno razmerje LTV glede na vrsto sredstva.

Močno/dobro razmerje LTV glede na vrsto sredstva.

Standardno razmerje LTV glede na vrsto sredstva.

Agresivno razmerje LTV glede na vrsto sredstva.

| (d) | Poddejavnik: analiza stresa na podlagi dohodka, ustvarjenega med trajanjem kredita  (4) |
| --- | --- |

(d)

Poddejavnik: analiza stresa na podlagi dohodka, ustvarjenega med trajanjem kredita  (4)

Stabilni dolgoročni prihodki, odporni na zelo stresne pogoje v gospodarskem ciklu.

Zadovoljivi srednjeročni prihodki. Kredit je odporen na nekaj finančnih težav. Plačilna nesposobnost je verjetna le v hudih gospodarskih razmerah.

Negotovi kratkoročni prihodki. Denarni tok je ranljiv za strese, ki v gospodarskem ciklu niso neobičajni. Ob upadu gospodarske aktivnosti lahko pride do neplačil kredita.

Za prihodke veljajo velike negotovosti; če se razmere ne bodo izboljšale, lahko do plačilne nesposobnosti sredstva pride že v običajnih gospodarskih razmerah.

| (e) | Poddejavnik: likvidnost trga |
| --- | --- |

(e)

Poddejavnik: likvidnost trga

Trg je strukturiran na svetovni ravni; sredstva so zelo likvidna.

Trg je svetoven ali regionalen; sredstva so precej likvidna.

Trg je regionalen s kratkoročno omejenimi možnostmi, kar pomeni manjšo likvidnost.

Lokalen trg in/ali slaba prepoznavnost. Nizka ali nična likvidnost, zlasti na nišnih trgih.

Dejavnik: politično in pravno okolje

| (a) | Poddejavnik: pravna in zakonodajna tveganja |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: pravna in zakonodajna tveganja

Jurisdikcija je naklonjena rubežu in izvrševanju pogodb.

Jurisdikcija je naklonjena rubežu in izvrševanju pogodb.

Jurisdikcija je načeloma naklonjena rubežu in izvrševanju pogodb, a je lahko postopek rubeža dolgotrajen in/ali težaven.

Slabo ali nestabilno pravno in zakonodajno okolje. Rubež ali izvrševanje pogodb sta lahko v jurisdikciji dolgotrajna ali nemogoča.

| (b) | Poddejavnik: politično tveganje, vključno s transfernim tveganjem, ob upoštevanju vrste predmeta in zmanjševanja tveganj |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: politično tveganje, vključno s transfernim tveganjem, ob upoštevanju vrste predmeta in zmanjševanja tveganj

Zelo majhna izpostavljenost; po potrebi močni instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Majhna izpostavljenost; po potrebi zadovoljivi instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Zmerna izpostavljenost; primerni instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Velika izpostavljenost; šibki ali neobstoječi instrumenti za zmanjševanje tveganj.

Dejavnik: značilnosti posla

| (a) | Poddejavnik: amortizacijski načrt |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: amortizacijski načrt

Amortizacija dolga brez plačila ob koncu zapadlosti.

Amortizacija dolga brez plačila ob koncu zapadlosti oziroma z neznatnim plačilom.

Amortizacija odplačila dolga z omejenim plačilom ob koncu zapadlosti.

Plačilo ob koncu zapadlosti ali amortizacija odplačila dolga z visokim plačilom ob koncu zapadlosti.

| (b) | Poddejavnik: tržno/ciklično tveganje in tveganje refinanciranja |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: tržno/ciklično tveganje in tveganje refinanciranja

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je nična ali zelo omejena, saj pričakovani denarni tok krije vsa prihodnja poplačila kredita med trajanjem kredita  (5), med denarnim tokom in poplačilom kredita pa ni večjih zamud.

Tveganja refinanciranja ni oziroma je zelo majhno.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je omejena, saj pričakovani denarni tok krije večino prihodnjih poplačil kredita med trajanjem kredita ter med denarnim tokom in poplačilom kredita ni večjih zamud.

Tveganja refinanciranja je majhno.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je zmerna, saj pričakovani denarni tok krije le del prihodnjega poplačila kredita med trajanjem kredita ali pa je med denarnim tokom in poplačilom kredita nekaj večjih zamud.

Povprečno tveganje refinanciranja.

Izpostavljenost tržnemu ali cikličnemu tveganju je precejšnja, saj pričakovani denarni tok krije le manjši del prihodnjega poplačila kredita med trajanjem kredita ali pa je med denarnim tokom in poplačilom kredita nekaj večjih zamud.

Veliko tveganje refinanciranja.

| (c) | Poddejavnik: operativno tveganje |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: operativno tveganje

| • | Dovoljenja/izdajanje dovoljenj (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Dovoljenja/izdajanje dovoljenj (komponenta poddejavnika)

Pridobljena so bila vsa dovoljenja; sredstvo izpolnjuje sedanje in pričakovane varnostne predpise.

Pridobljena so bila vsa dovoljenja ali pa so še v postopku pridobivanja; sredstvo izpolnjuje sedanje in pričakovane varnostne predpise.

Pridobljena je bila večina dovoljenj ali so še v postopku pridobivanja, še nepridobljena veljajo za rutinska; sredstvo izpolnjuje sedanje varnostne predpise.

Težave pri pridobivanju vseh potrebnih dovoljenj, del načrtovane konfiguracije in/ali načrtovanih dejavnosti bo morda treba spremeniti.

| • | Obseg in narava pogodb o obratovanju in vzdrževanju (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Obseg in narava pogodb o obratovanju in vzdrževanju (komponenta poddejavnika)

Močna dolgoročna pogodba o obratovanju in vzdrževanju  (6), po možnosti s pogodbenimi spodbudami za uspešnost, in/ali računi rezerv za obratovanje in vzdrževanje (če je potrebno).

Dolgoročna pogodba o obratovanju in vzdrževanju in/ali računi rezerv za obratovanje in vzdrževanje  (7) (če je potrebno).

Omejena pogodba o obratovanju in vzdrževanju ali račun rezerv za obratovanje in vzdrževanje (če je potrebno).

Brez pogodbe o obratovanju in vzdrževanju: tveganje visokih prekoračitev obratovalnih stroškov, ki ga ni mogoče zmanjšati.

| • | Finančna trdnost upravljavca, reference na področju upravljanja vrste sredstva in zmožnost ponovnega trženja sredstva po izteku najema (komponenta poddejavnika) |
| --- | --- |

•

Finančna trdnost upravljavca, reference na področju upravljanja vrste sredstva in zmožnost ponovnega trženja sredstva po izteku najema (komponenta poddejavnika)

Odlične reference in velika zmožnost ponovnega trženja.

Zadovoljive reference in zmožnost ponovnega trženja.

Šibke ali omejene reference in negotova zmožnost ponovnega trženja.

Brez referenc ali neznane reference in nezmožnost ponovnega trženja sredstva.

Dejavnik: značilnosti sredstva

| (a) | Poddejavnik: konfiguracija, velikost, zasnova in vzdrževanje (tj. starost, velikost letala) v primerjavi z drugimi sredstvi na istem trgu |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: konfiguracija, velikost, zasnova in vzdrževanje (tj. starost, velikost letala) v primerjavi z drugimi sredstvi na istem trgu

Velika prednost z vidika zasnove in vzdrževanja. Konfiguracija je standardna, tako da predmet ustreza likvidnemu trgu.

Nadpovprečna zasnova in vzdrževanje. Standardna konfiguracija, morda z zelo omejenimi izjemami, tako da predmet ustreza likvidnemu trgu.

Povprečna zasnova in vzdrževanje. Konfiguracija je specifična, zato morda za predmet obstaja ožji trg.

Podpovprečna zasnova in vzdrževanje. Sredstvo se bliža koncu gospodarske življenjske dobe. Konfiguracija je zelo specifična; trg za predmet je zelo ozek.

| (b) | Poddejavnik: vrednost nadaljnje prodaje |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: vrednost nadaljnje prodaje

Sedanja vrednost nadaljnje prodaje precej presega vrednost dolga.

Vrednost nadaljnje prodaje zmerno presega vrednost dolga.

Vrednost nadaljnje prodaje nekoliko presega vrednost dolga.

Vrednost nadaljnje prodaje je nižja od vrednosti dolga.

| (c) | Poddejavnik: občutljivost vrednosti in likvidnosti sredstva na gospodarske cikle |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: občutljivost vrednosti in likvidnosti sredstva na gospodarske cikle

Vrednost in likvidnost sredstva sta sorazmerno neobčutljivi na gospodarske cikle.

Vrednost in likvidnost sredstva sta občutljivi na gospodarske cikle.

Vrednost in likvidnost sredstva sta dokaj občutljivi na gospodarske cikle.

Vrednost in likvidnost sredstva sta zelo občutljivi na gospodarske cikle.

Dejavnik: trdnost sponzorja (vključno z javno-zasebnim partnerstvom)

| (a) | Poddejavnik: reference in finančna trdnost sponzorjev |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: reference in finančna trdnost sponzorjev

Sponzorji z odličnimi referencami in odličnim finančnim položajem.

Sponzorji z dobrimi referencami in dobrim finančnim položajem.

Sponzorji z ustreznimi referencami in dobrim finančnim položajem.

Sponzorji brez referenc ali z vprašljivimi referencami in/ali finančnimi šibkostmi.

Dejavnik: zavarovalni paket

| (a) | Poddejavnik: nadzor nad sredstvom |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: nadzor nad sredstvom

Pravna dokumentacija kreditodajalcu zagotavlja učinkovit nadzor (npr. prva prednostna pravica iz zavarovanja  (8) ali struktura zakupa, ki vključuje tako zavarovanje) nad sredstvom ali podjetjem, ki je lastnik sredstva.

Pravna dokumentacija kreditodajalcu zagotavlja učinkovit nadzor (npr. prva prednostna pravica iz zavarovanja ali struktura zakupa, ki vključuje tako zavarovanje) nad sredstvom ali podjetjem, ki je lastnik sredstva.

Pravna dokumentacija kreditodajalcu zagotavlja učinkovit nadzor (npr. prva prednostna pravica iz zavarovanja ali struktura zakupa, ki vključuje tako zavarovanje) nad sredstvom ali podjetjem, ki je lastnik sredstva.

Pogodba kreditodajalcu zagotavlja le malo zavarovanja in pušča nekaj tveganja za izgubo nadzora nad sredstvom.

| (b) | Poddejavnik: pravice in načini, ki jih ima kreditodajalec na voljo za spremljanje lokacije in stanja sredstva |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: pravice in načini, ki jih ima kreditodajalec na voljo za spremljanje lokacije in stanja sredstva

Kreditodajalec lahko kadar koli in kjer koli spremlja lokacijo in stanje sredstva (redna poročila, možnost vodenja inšpekcij).

Kreditodajalec lahko skoraj kadar koli in kjer koli spremlja lokacijo in stanje sredstva.

Kreditodajalec lahko skoraj kadar koli in kjer koli spremlja lokacijo in stanje sredstva.

Kreditodajalec lahko omejeno spremlja lokacijo in stanje sredstva.

| (c) | Poddejavnik: zavarovanje pred škodo |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: zavarovanje pred škodo

Močno zavarovalno kritje, vključno s stransko škodo, pri zavarovalnicah najvišje kakovosti.

Zadovoljivo zavarovalno kritje (brez stranske škode) pri zavarovalnicah dobre kakovosti.

Primerno zavarovalno kritje (brez stranske škode) pri zavarovalnicah sprejemljive kakovosti.

Slabo zavarovalno kritje (brez stranske škode) ali pri zavarovalnicah slabe kakovosti.

---

(1)  Stopnja kritja odplačila dolga (DSCR) pomeni stopnjo denarnega toka, ki je na voljo za odplačevanje dolga ter se lahko ustvari iz sredstva, glede na potrebno odplačilo glavnice in obresti v življenjski dobi kredita, pri čemer se denarni tok, ki je na voljo za odplačevanje dolga, izračuna tako, da se od prihodkov, ki jih ustvarja projekt, odštejejo splošni stroški poslovanja, investicijski izdatki, lastniško in dolžniško financiranje, davki in prilagoditve za obratni kapital.

(2)  Stopnja kritja obresti (ICR) pomeni stopnjo denarnega toka, ki je na voljo za odplačevanje dolga in se lahko ustvari iz sredstva, glede na potrebno odplačilo obresti v življenjski dobi kredita, pri čemer se denarni tok, ki je na voljo za odplačevanje dolga, izračuna tako, da se od prihodkov, ki jih ustvarja projekt, odštejejo splošni stroški poslovanja, investicijski izdatki, lastniško in dolžniško financiranje, davki in prilagoditve za obratni kapital.

(3)  Razmerje med kreditom in vrednostjo (LTV) pomeni razmerje med vrednostjo kredita in vrednostjo zastavljenega premoženja.

(4)  Trajanje kredita pomeni čas, ki je ostal za poplačilo kredita.

(5)  Trajanje kredita pomeni čas, ki je ostal za poplačilo kredita.

(6)  Pogodba o obratovanju in vzdrževanju pomeni pogodbo med izvajalcem in upravljavcem. Izvajalec za obratovanje, vzdrževanje in pogosto tudi upravljanje uspešnosti projekta pooblasti upravljavca z izkušnjami v panogi pod pogoji pogodbe o obratovanju in vzdrževanju (tj. obseg, trajanje, odgovornost upravljavca, plačila in pogodbena kazen).

(7)  Račun rezerv za obratovanje in vzdrževanje pomeni sklad, v katerega se deponirajo denarna sredstva, namenjena kritju stroškov obratovanja in vzdrževanja projekta.

(8)  Prva prednostna pravica iz zavarovanja pomeni pravico iz zavarovanja v zvezi s sredstvom (zastavljenim kot zavarovanje), ki je zavarovana pred terjatvami drugih oseb. Zastavna pravica postane prednostna z registracijo pri ustreznem zakonsko določenem organu, tako da postane zakonsko izvršljiva, vse nadaljnje terjatve do zadevnega sredstva pa so podrejene.

---

PRILOGA IV

Ocenjevalna merila za izpostavljenosti iz naslova financiranja blaga

| | Kategorija 1 | Kategorija 2 | Kategorija 3 | Kategorija 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dejavnik: finančna trdnost | | | | |
| (a) | Poddejavnik: stopnja presežnega zavarovanja trgovine |

Kategorija 1

Kategorija 2

Kategorija 3

Kategorija 4

Dejavnik: finančna trdnost

(a)

Poddejavnik: stopnja presežnega zavarovanja trgovine

Močno

Dobro

Zadovoljivo

Šibko

Dejavnik: politično in pravno okolje

| (a) | Poddejavnik: deželno tveganje |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: deželno tveganje

Ni deželnega tveganja.

Omejena izpostavljenost deželnemu tveganju (zlasti offshore lokacija rezerv v državi v razvoju).

Izpostavljenost deželnemu tveganju (zlasti offshore lokacija rezerv v državi v razvoju).

Velika izpostavljenost deželnemu tveganju (zlasti notranje rezerve v državi v razvoju).

| (b) | Poddejavnik: zmanjševanje deželnih tveganj |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: zmanjševanje deželnih tveganj

Zelo močno zmanjševanje:

Močni offshore mehanizmi

Strateško blago, kupec 1. razreda

Močno zmanjševanje:

Offshore mehanizmi

Strateško blago, močan kupec

Sprejemljivo zmanjševanje:

Offshore mehanizmi

Manj strateško blago, sprejemljiv kupec

Le delno zmanjševanje:

Ni offshore mehanizma

Nestrateško blago, šibak kupec

Dejavnik: značilnosti sredstva

| (a) | Poddejavnik: likvidnost in občutljivost za škodo |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: likvidnost in občutljivost za škodo

Blago kotira na borzi in ga je mogoče zavarovati s terminskimi posli ali instrumenti OTC. Blago ni občutljivo za škodo.

Blago kotira na borzi in ga je mogoče zavarovati s instrumenti OTC. Blago ni občutljivo za škodo.

Blago ne kotira na borzi, a je likvidno. Obstaja negotovost glede možnosti zavarovanja. Blago ni občutljivo za škodo.

Blago ne kotira na borzi. Likvidnost je omejena zaradi velikosti in globine trga. Ni ustreznih instrumentov za zavarovanje pred tveganji. Blago je občutljivo za škodo.

Dejavnik: trdnost sponzorja (vključno z javno-zasebnim partnerstvom)

| (a) | Poddejavnik: finančna trdnost trgovca |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: finančna trdnost trgovca

Zelo močna z vidika filozofije trgovanja in tveganj

Močna

Primerna

Šibka

| (b) | Poddejavnik: reference, vključno z zmožnostjo upravljanja logističnega postopka |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: reference, vključno z zmožnostjo upravljanja logističnega postopka

Bogate izkušnje z zadevno vrsto posla. Močne reference v zvezi z uspešnim poslovanjem in stroškovno učinkovitostjo.

Zadostne izkušnje z zadevno vrsto posla. Nadpovprečne reference v zvezi z uspešnim poslovanjem in stroškovno učinkovitostjo.

Omejene izkušnje z zadevno vrsto posla. Povprečne reference v zvezi z uspešnim poslovanjem in stroškovno učinkovitostjo.

Omejene ali negotove reference na splošno. Nestanovitni stroški in dobički.

| (c) | Poddejavnik: kontrole trgovanja in politike zavarovanja |
| --- | --- |

(c)

Poddejavnik: kontrole trgovanja in politike zavarovanja

Močni standardi za izbiro nasprotne stranke, zavarovanje pred tveganji in spremljanje.

Ustrezni standardi za izbiro nasprotne stranke, zavarovanje pred tveganji in spremljanje.

Pri preteklih poslih težav ni bilo ali pa so bile majhne.

Trgovec je v preteklosti pri poslih utrpel precejšnje izgube.

| (d) | Poddejavnik: kakovost finančnega razkritja |
| --- | --- |

(d)

Poddejavnik: kakovost finančnega razkritja

Odlična

Dobra

Zadovoljiva

Finančno razkritje vsebuje nekaj negotovosti ali je nezadostno.

Dejavnik: zavarovalni paket

| (a) | Poddejavnik: nadzor nad sredstvom |
| --- | --- |

(a)

Poddejavnik: nadzor nad sredstvom

Prva prednostna pravica iz zavarovanja  (1) kreditodajalcu zagotavlja pravni nadzor nad sredstvi v vsakem trenutku, če je to potrebno.

Prva prednostna pravica iz zavarovanja kreditodajalcu zagotavlja pravni nadzor nad sredstvi v vsakem trenutku, če je to potrebno.

Na določeni točki postopka se nadzor kreditodajalca nad sredstvi prekine. Prekinitev ublaži poznavanje postopka trgovanja ali tretje podjetje, odvisno od primera.

Pogodba pušča prostor za nekaj tveganja za izgubo nadzora nad sredstvi. Izterjava je lahko ogrožena.

| (b) | Poddejavnik: zavarovanje pred škodo |
| --- | --- |

(b)

Poddejavnik: zavarovanje pred škodo

Močno zavarovalno kritje, vključno s stransko škodo, pri zavarovalnicah najvišje kakovosti.

Zadovoljivo zavarovalno kritje (brez stranske škode) pri zavarovalnicah dobre kakovosti.

Primerno zavarovalno kritje (brez stranske škode) pri zavarovalnicah sprejemljive kakovosti.

Slabo zavarovalno kritje (brez stranske škode) ali pri zavarovalnicah slabe kakovosti.

---

(1)  Prva prednostna pravica iz zavarovanja pomeni pravico iz zavarovanja v zvezi s sredstvom (zastavljenim kot zavarovanje), ki je zavarovana pred terjatvami drugih oseb. Zastavna pravica postane prednostna z registracijo pri ustreznem zakonsko določenem organu, tako da postane zakonsko izvršljiva, vse nadaljnje terjatve do zadevnega sredstva pa so podrejene.

---

| 14.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/24

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/599

z dne 7. aprila 2021

o odobritvi spremembe specifikacije proizvoda za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša („Rheinisches Zuckerrübenkraut“ / „Rheinischer Zuckerrübensirup“ / „Rheinisches Rübenkraut“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Nemčije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Rheinisches Zuckerrübenkraut“ / „Rheinischer Zuckerrübensirup“ / „Rheinisches Rübenkraut“, registrirano v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 628/2012 (2), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/356 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 preučila zahtevek Nemčije za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno geografsko označbo „Rheinisches Zuckerrübenkraut“ / „Rheinischer Zuckerrübensirup“ / „Rheinisches Rübenkraut“, registrirano v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 628/2012 (2), kakor je bila spremenjena z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/356 (3).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (4). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (4).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije proizvoda odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije proizvoda, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Rheinisches Zuckerrübenkraut“ / „Rheinischer Zuckerrübensirup“ / „Rheinisches Rübenkraut“ (ZGO), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Janusz WOJCIECHOWSKI

član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 628/2012 z dne 6. julija 2012 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (ZGO)] (UL L 182, 13.7.2012, str. 10).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/356 z dne 15. februarja 2017 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša (Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut (ZGO)) (UL L 54, 1.3.2017, str. 2).

3

(4)  
  UL C 424, 8.12.2020, str. 43.

4

---

| 14.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/600

z dne 7. aprila 2021

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (1) ter zlasti člena 57(4) in člena 58(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (2), je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice. |
| --- | --- |

(3)

Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.

| (4) | Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.

| (5) | Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(5)

Odbor za carinski zakonik ni dal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.

Člen 2

V skladu s členom 34(9) Uredbe (EU) št. 952/2013 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 7. aprila 2021

Za Komisijo

Gerassimos THOMAS

generalni direktor

Generalni direktorat za obdavčenje in carinsko unijo

---

(1)  
  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

1

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Palice iz volframove zlitine, ki vsebujejo več kot 94 mas. % volframa in 1,5 mas. % lantana, dolžine 150 mm in premera 3 mm. Palice niso dobljene samo s sintranjem, prav tako nimajo prevleke in niso izpolnjene s talili. Na koncih so tope (tj. brez konic) in vsaka posamezna palica je označena z barvo. Barvna oznaka označuje legirni element in vsebnost volframa. Pakirane so v svežnjih.
  Palice so tako oblikovane zato, da se jih nabrusi in uporabi kot varilne elektrode za varjenje z netaljivo volframovo elektrodo (varjenje TIG). Namen elektrode v tem varilnem postopku je ustvariti oblok med elektrodo in obdelovancem. Elektroda se med postopkom ne tali, kar pomeni, da se ne porablja. | 8101 99 10 | Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3 in opomba 5(a) k oddelku XV, opomba 1(d) k poglavju 74, opomba 1 k tarifni podštevilki k poglavju 81 ter besedilo oznak KN 8101 , 8101 99 in 8101 99 10 .
  Palice je treba obdelati s posebnim postopkom za brušenje konic, da se dobi oblika konice, ki je potrebna, da elektroda postane primerna za uporabo pri varjenju TIG. Ob predložitvi carini objektivne značilnosti izdelka tako niso enake značilnostim varilnih elektrod za varilne stroje iz tarifne številke 8515 . Zato je uvrstitev kot deli strojev ali aparatov za obločno varjenje kovin iz tarifne številke 8515 izključena.
  Glede na svoje objektivne značilnosti in lastnosti izdelek ustreza besedilu tarifne številke 8101 , ki vključuje volfram in izdelke iz njega. (Glej tudi prvi odstavek pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k tarifni številki 8101 , v katerem je navedeno, da se volfram v obliki valjanih ali vlečenih palic uvršča pod to tarifno številko. Navedena določba je tudi v skladu s prvim odstavkom pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k tarifni številki 8311 , v skladu s katerim so elektrode iz navadnih kovin, ki niso prevlečene ali izpolnjene s talili, izključene iz tarifne številke 8311 in se uvrščajo v ustrezna poglavja glede na material, iz katerega so izdelane.)
  Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 8101 99 10 kot palice iz volframa, razen tistih, ki so dobljene samo s sintranjem. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Palice iz volframove zlitine, ki vsebujejo več kot 94 mas. % volframa in 1,5 mas. % lantana, dolžine 150 mm in premera 3 mm. Palice niso dobljene samo s sintranjem, prav tako nimajo prevleke in niso izpolnjene s talili. Na koncih so tope (tj. brez konic) in vsaka posamezna palica je označena z barvo. Barvna oznaka označuje legirni element in vsebnost volframa. Pakirane so v svežnjih.

Palice so tako oblikovane zato, da se jih nabrusi in uporabi kot varilne elektrode za varjenje z netaljivo volframovo elektrodo (varjenje TIG). Namen elektrode v tem varilnem postopku je ustvariti oblok med elektrodo in obdelovancem. Elektroda se med postopkom ne tali, kar pomeni, da se ne porablja.

8101 99 10

Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3 in opomba 5(a) k oddelku XV, opomba 1(d) k poglavju 74, opomba 1 k tarifni podštevilki k poglavju 81 ter besedilo oznak KN 8101 , 8101 99 in 8101 99 10 .

Palice je treba obdelati s posebnim postopkom za brušenje konic, da se dobi oblika konice, ki je potrebna, da elektroda postane primerna za uporabo pri varjenju TIG. Ob predložitvi carini objektivne značilnosti izdelka tako niso enake značilnostim varilnih elektrod za varilne stroje iz tarifne številke 8515 . Zato je uvrstitev kot deli strojev ali aparatov za obločno varjenje kovin iz tarifne številke 8515 izključena.

Glede na svoje objektivne značilnosti in lastnosti izdelek ustreza besedilu tarifne številke 8101 , ki vključuje volfram in izdelke iz njega. (Glej tudi prvi odstavek pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k tarifni številki 8101 , v katerem je navedeno, da se volfram v obliki valjanih ali vlečenih palic uvršča pod to tarifno številko. Navedena določba je tudi v skladu s prvim odstavkom pojasnjevalnih opomb harmoniziranega sistema k tarifni številki 8311 , v skladu s katerim so elektrode iz navadnih kovin, ki niso prevlečene ali izpolnjene s talili, izključene iz tarifne številke 8311 in se uvrščajo v ustrezna poglavja glede na material, iz katerega so izdelane.)

Izdelek je zato treba uvrstiti pod oznako KN 8101 99 10 kot palice iz volframa, razen tistih, ki so dobljene samo s sintranjem.

---

| 14.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/29

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/601

z dne 13. aprila 2021

o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2022, 2023 in 2024 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter za oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 z dne 23. februarja 2005 o mejnih vrednostih ostankov pesticidov v ali na hrani in krmi rastlinskega in živalskega izvora ter o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS (1) in zlasti člena 29(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 1213/2008 (2) je bil uveden prvi usklajeni večletni nadzorni program Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011. Navedeni program se je nadaljeval na podlagi nadaljnjih uredb Komisije. Zadnja je bila Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/585 (3). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 1213/2008 (2) je bil uveden prvi usklajeni večletni nadzorni program Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011. Navedeni program se je nadaljeval na podlagi nadaljnjih uredb Komisije. Zadnja je bila Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/585 (3).

| (2) | Prehrana prebivalcev Unije je sestavljena iz tridesetih do štiridesetih glavnih živil. Ker se znatne spremembe zaradi uporabe pesticidov pokažejo šele v treh letih, bi bilo treba pesticide v navedenih živilih spremljati v nizih triletnih ciklov, da se omogoči ocena izpostavljenosti potrošnikov in uporabe zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(2)

Prehrana prebivalcev Unije je sestavljena iz tridesetih do štiridesetih glavnih živil. Ker se znatne spremembe zaradi uporabe pesticidov pokažejo šele v treh letih, bi bilo treba pesticide v navedenih živilih spremljati v nizih triletnih ciklov, da se omogoči ocena izpostavljenosti potrošnikov in uporabe zakonodaje Unije.

| (3) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je predložila znanstveno poročilo o oceni zasnove programa za spremljanje pesticidov. Ugotovila je, da se lahko presežena mejna vrednost (MRL) nad 1 % oceni s stopnjo napake 0,75 % pri izbiri 683 vzorčnih enot za najmanj 32 različnih živil (4). Zbiranje navedenih vzorcev bi bilo treba porazdeliti med države članice glede na število prebivalcev, pri čemer bi bilo treba za vsak proizvod na leto zbrati najmanj 12 vzorcev. |
| --- | --- |

(3)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je predložila znanstveno poročilo o oceni zasnove programa za spremljanje pesticidov. Ugotovila je, da se lahko presežena mejna vrednost (MRL) nad 1 % oceni s stopnjo napake 0,75 % pri izbiri 683 vzorčnih enot za najmanj 32 različnih živil (4). Zbiranje navedenih vzorcev bi bilo treba porazdeliti med države članice glede na število prebivalcev, pri čemer bi bilo treba za vsak proizvod na leto zbrati najmanj 12 vzorcev.

| (4) | Da bi se zagotovila reprezentativnost razpona pesticidov iz programa nadzora za uporabljene pesticide, so se upoštevali rezultati analize prejšnjih programov uradnega nadzora Unije. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zagotovila reprezentativnost razpona pesticidov iz programa nadzora za uporabljene pesticide, so se upoštevali rezultati analize prejšnjih programov uradnega nadzora Unije.

| (5) | Smernice za postopke validacije in nadzora kakovosti pri analizi ostankov pesticidov v živilih in krmi so objavljene na spletnem mestu Komisije (5). |
| --- | --- |

(5)

Smernice za postopke validacije in nadzora kakovosti pri analizi ostankov pesticidov v živilih in krmi so objavljene na spletnem mestu Komisije (5).

| (6) | Kadar opredelitev ostanka pesticida vključuje druge aktivne snovi, metabolite in/ali razgradne ali reakcijske produkte, bi bilo treba o navedenih spojinah poročati ločeno, kadar se vsaka meri posamično (6). |
| --- | --- |

(6)

Kadar opredelitev ostanka pesticida vključuje druge aktivne snovi, metabolite in/ali razgradne ali reakcijske produkte, bi bilo treba o navedenih spojinah poročati ločeno, kadar se vsaka meri posamično (6).

| (7) | Države članice, Komisija in Agencija so se dogovorile o izvedbenih ukrepih, kot so verzija 2 standardnega opisa vzorca (Standard Sample Description version 2 – SSD2) in navodila za poročanje o spremljanju kemikalij, za predložitev rezultatov analize ostankov pesticidov, ki so povezani s predložitvijo informacij držav članic. |
| --- | --- |

(7)

Države članice, Komisija in Agencija so se dogovorile o izvedbenih ukrepih, kot so verzija 2 standardnega opisa vzorca (Standard Sample Description version 2 – SSD2) in navodila za poročanje o spremljanju kemikalij, za predložitev rezultatov analize ostankov pesticidov, ki so povezani s predložitvijo informacij držav članic.

| (8) | Za postopke vzorčenja bi bilo treba uporabljati Direktivo Komisije 2002/63/ES (7), ki vključuje metode in postopke vzorčenja, ki jih je priporočila Komisija za Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(8)

Za postopke vzorčenja bi bilo treba uporabljati Direktivo Komisije 2002/63/ES (7), ki vključuje metode in postopke vzorčenja, ki jih je priporočila Komisija za Codex Alimentarius.

| (9) | Oceniti je treba skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov za hrano za dojenčke in majhne otroke iz člena 10 Direktive Komisije 2006/141/ES (8), člena 7 Direktive Komisije 2006/125/ES (9) in člena 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/127 (10), pri čemer se upoštevajo samo opredelitve ostankov iz Uredbe (ES) št. 396/2005. |
| --- | --- |

(9)

Oceniti je treba skladnost z mejnimi vrednostmi ostankov za hrano za dojenčke in majhne otroke iz člena 10 Direktive Komisije 2006/141/ES (8), člena 7 Direktive Komisije 2006/125/ES (9) in člena 4 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/127 (10), pri čemer se upoštevajo samo opredelitve ostankov iz Uredbe (ES) št. 396/2005.

| (10) | Glede metod za posamezen ostanek lahko države članice izpolnjujejo svoje obveznosti analize tako, da se obrnejo na uradne laboratorije, ki že uporabljajo zahtevane validirane metode. |
| --- | --- |

(10)

Glede metod za posamezen ostanek lahko države članice izpolnjujejo svoje obveznosti analize tako, da se obrnejo na uradne laboratorije, ki že uporabljajo zahtevane validirane metode.

| (11) | Države članice morajo do 31. avgusta vsako leto predložiti informacije za prejšnje koledarsko leto. |
| --- | --- |

(11)

Države članice morajo do 31. avgusta vsako leto predložiti informacije za prejšnje koledarsko leto.

| (12) | Da bi se izognili vsakršni zmedi zaradi prekrivanja zaporednih večletnih programov, bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2020/585 zaradi pravne varnosti razveljaviti. Vendar bi jo bilo treba še naprej uporabljati za vzorce, testirane leta 2021. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se izognili vsakršni zmedi zaradi prekrivanja zaporednih večletnih programov, bi bilo treba Izvedbeno uredbo (EU) 2020/585 zaradi pravne varnosti razveljaviti. Vendar bi jo bilo treba še naprej uporabljati za vzorce, testirane leta 2021.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Države članice (*1) v letih 2022, 2023 in 2024 odvzamejo in analizirajo vzorce za kombinacije pesticid – proizvod, kakor je določeno v Prilogi I.

Število vzorcev za vsak proizvod, vključno s hrano za dojenčke in majhne otroke ter proizvodi, ki izvirajo iz ekološkega kmetovanja, je določeno v Prilogi II.

Člen 2

1.   Serija za vzorčenje se izbere naključno.

Postopek vzorčenja, vključno s številom enot, je v skladu z Direktivo 2002/63/ES.

2.   Vsi vzorci, vključno s hrano za dojenčke in majhne otroke ter proizvodi, ki izvirajo iz ekološkega kmetovanja, se analizirajo za ugotavljanje prisotnosti pesticidov iz Priloge I v skladu z opredelitvami ostankov iz Uredbe (ES) št. 396/2005.

3.   Pri hrani za dojenčke in majhne otroke se ocenijo vzorci proizvodov za takojšnje uživanje ali pripravo po navodilih proizvajalcev, pri čemer se upoštevajo MRL iz direktiv 2006/125/ES in 2006/141/ES ter Delegirane uredbe (EU) 2016/127. Kadar se takšna hrana lahko zaužije bodisi kot gotov proizvod bodisi kot proizvod za pripravo, se sporočijo rezultati za gotov proizvod.

Člen 3

Države članice predložijo rezultate analize vzorcev, testiranih leta 2022, do 31. avgusta 2023, rezultate analize vzorcev, testiranih leta 2023, do 31. avgusta 2024 in rezultate analize vzorcev, testiranih leta 2024, do 31. avgusta 2025. Navedeni rezultati se predložijo v elektronski obliki poročanja, ki jo določi Agencija.

Kadar opredelitev ostanka pesticida vključuje več spojin (aktivno snov in/ali metabolit ali razgradni ali reakcijski produkt), države članice poročajo o rezultatih analize v skladu s celotno opredelitvijo ostanka. Poleg tega se rezultati vseh analitov, ki so vključeni v opredelitev ostanka, predložijo ločeno, kadar se merijo posamično.

Člen 4

Izvedbena uredba (EU) 2020/585 se razveljavi.

Vendar se za vzorce, testirane leta 2021, še naprej uporablja do 1. septembra 2022.

Člen 5

Ta uredba začne veljati 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. aprila 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 70, 16.3.2005, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1213/2008 z dne 5. decembra 2008 o usklajenem večletnem programu Skupnosti za leta 2009, 2010 in 2011 v zvezi z zagotavljanjem skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v in na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 328, 6.12.2008, str. 9).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/585 z dne 27. aprila 2020 o usklajenem večletnem programu nadzora Unije za leta 2021, 2022 in 2023 za zagotavljanje skladnosti z mejnimi vrednostmi ostankov pesticidov v ali na živilih rastlinskega in živalskega izvora ter za oceno izpostavljenosti potrošnikov ostankom teh pesticidov (UL L 135, 29.4.2020, str. 1).

3

(4)  Evropska agencija za varnost hrane; program za spremljanje pesticidov: ocena zasnove. EFSA Journal 2015;13(2):4005.

4

EFSA Journal

(5)  Dokument št. SANTE/12682/2019.

5

https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2019-12682.pdf v najnovejši različici.

(6)  SANCO/12574/2014, Delovni dokument o vsoti mej določljivosti (LOQ) v primeru kompleksnih opredelitev ostankov.

6

(7)  Direktiva Komisije 2002/63/ES z dne 11. julija 2002 o določitvi metod vzorčenja za uraden nadzor nad ostanki pesticidov v in na proizvodih rastlinskega in živalskega izvora v Skupnosti in o razveljavitvi Direktive 79/700/EGS (UL L 187, 16.7.2002, str. 30).

7

(8)  Direktiva Komisije 2006/141/ES z dne 22. decembra 2006 o začetnih formulah za dojenčke in nadaljevalnih formulah za dojenčke in majhne otroke in o spremembi Direktive 1999/21/ES (UL L 401, 30.12.2006, str. 1).

8

(9)  Direktiva Komisije 2006/125/ES z dne 5. decembra 2006 o žitnih kašicah ter hrani za dojenčke in majhne otroke (UL L 339, 6.12.2006, str. 16).

9

(10)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/127 z dne 25. septembra 2015 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 609/2013 Evropskega parlamenta in Sveta glede posebnih zahtev za sestavo in informacije pri začetnih formulah za dojenčke in nadaljevalnih formulah ter glede zahtev za informacije o hranjenju dojenčkov in majhnih otrok (UL L 25, 2.2.2016, str. 1).

10

(*1)  V skladu s členom 5(4) in oddelkom 24 Priloge 2 k Protokolu o Irski/Severni Irski, ki je sestavni del Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, se ta uredba uporablja za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko, sklici na države članice pa se berejo tako, da vključujejo Združeno kraljestvo v zvezi s Severno Irsko, dokler se uporablja navedeni protokol.

*1

---

PRILOGA I

Del A: Proizvodi rastlinskega izvora
   (1)
  , ki jih je treba vzorčiti v letih 2022, 2023 in 2024

| 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- |
| (c) | (a) | (b) |
| Jabolka  (2) | Pomaranče  (2) | Namizno grozdje  (2) |
| Jagode  (2) | Hruške  (2) | Banane  (2) |
| Breskve, vključno z nektarinami in podobnimi hibridi  (2) | Kiviji/aktinidije (2) | Grenivke  (2) |
| Vino (rdeče ali belo) iz grozdja (če specifični faktorji predelave za vino niso na voljo, države članice sporočijo uporabljene faktorje predelave vina). | Cvetača (2) | Jajčevci  (2) |
| Solata  (2) | Čebula  (2) | Brokoli  (2) |
| Glavnato zelje  (2) | Korenje  (2) | Melone  (2) |
| Paradižnik  (2) | Krompir  (2) | Gojene gobe  (2) |
| Špinača  (2) | Fižol (sušen)  (2) | Paprika  (2) |
| Ovseno zrnje  (3)
   (4) | Rženo zrnje  (4) | Pšenično zrnje  (4) |
| Ječmenovo zrnje  (4)
   (5) | Rjavi riž (oluščen riž), opredeljen kot riž po odstranitvi mekin z neoluščenega riža (6) | Deviško oljčno olje (če specifični faktor predelave olja ni na voljo, države članice sporočijo uporabljene faktorje predelave). |

2022

2023

2024

(c)

(a)

(b)

Jabolka  (2)

Pomaranče  (2)

Namizno grozdje  (2)

Jagode  (2)

Hruške  (2)

Banane  (2)

Breskve, vključno z nektarinami in podobnimi hibridi  (2)

Kiviji/aktinidije (2)

Grenivke  (2)

Vino (rdeče ali belo) iz grozdja (če specifični faktorji predelave za vino niso na voljo, države članice sporočijo uporabljene faktorje predelave vina).

Cvetača (2)

Jajčevci  (2)

Solata  (2)

Čebula  (2)

Brokoli  (2)

Glavnato zelje  (2)

Korenje  (2)

Melone  (2)

Paradižnik  (2)

Krompir  (2)

Gojene gobe  (2)

Špinača  (2)

Fižol (sušen)  (2)

Paprika  (2)

Ovseno zrnje  (3)
   (4)

Rženo zrnje  (4)

Pšenično zrnje  (4)

Ječmenovo zrnje  (4)
   (5)

Rjavi riž (oluščen riž), opredeljen kot riž po odstranitvi mekin z neoluščenega riža (6)

Deviško oljčno olje (če specifični faktor predelave olja ni na voljo, države članice sporočijo uporabljene faktorje predelave).

Del B: Proizvodi živalskega izvora
   (7)
  , ki jih je treba vzorčiti v letih 2022, 2023 in 2024

| 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- |
| (e) | (f) | (d) |
| Kravje mleko  (8) | Perutninsko maščevje  (9)
   (10) | Goveje maščevje  (9)
   (10) |
| Prašičje maščevje  (9)
   (10) | Goveja jetra  (9) | Kokošja jajca  (9)
   (11) |

2022

2023

2024

(e)

(f)

(d)

Kravje mleko  (8)

Perutninsko maščevje  (9)
   (10)

Goveje maščevje  (9)
   (10)

Prašičje maščevje  (9)
   (10)

Goveja jetra  (9)

Kokošja jajca  (9)
   (11)

Del C: Kombinacije pesticid – proizvod, ki jih je treba spremljati v ali na proizvodih rastlinskega izvora

| | 2022 | 2023 | 2024 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na solati, špinači in paradižniku; v letu 2023 v in na pomarančah, cvetači, rjavem rižu in sušenem fižolu; v letu 2024 pa v in na grenivkah, namiznem grozdju, jajčevcih in brokoliju. |
| 2-fenilfenol | (c) | (a) | (b) | |
| Abamektin | (c) | (a) | (b) | |
| Aklonifen | | (a) | | V letu 2023 se analizira le v in na korenju. |
| Acefat | (c) | (a) | (b) | |
| Acetamiprid | (c) | (a) | (b) | |
| Akrinatrin | (c) | (a) | (b) | |
| Aldikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Aldrin in dieldrin | (c) | (a) | (b) | |
| Ametoktradin | (c) | (a) | (b) | |
| Azinfos-metil | (c) | (a) | (b) | |
| Azoksistrobin | (c) | (a) | (b) | |
| Bifentrin | (c) | (a) | (b) | |
| Bifenil | (c) | (a) | (b) | |
| Bitertanol | (c) | (a) | (b) | |
| Boskalid | (c) | (a) | (b) | |
| Bromidov ion | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na solati in paradižniku; v letu 2023 v in na rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na papriki. |
| Bromopropilat | (c) | (a) | (b) | |
| Bupirimat | (c) | (a) | (b) | |
| Buprofezin | (c) | (a) | (b) | |
| Kaptan | (c) | (a) | (b) | |
| Karbaril | (c) | (a) | (b) | |
| Karbendazim in benomil | (c) | (a) | (b) | |
| Karbofuran | (c) | (a) | (b) | |
| Klorantraniliprol | (c) | (a) | (b) | |
| Klorfenapir | (c) | (a) | (b) | |
| Klormekvat | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na paradižniku, ovsu in ječmenu; v letu 2023 v in na korenju, hruškah, rži in rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, namiznem grozdju, gojenih gobah in pšenici. |
| Klorotalonil | (c) | (a) | (b) | |
| Klorprofam | (c) | (a) | (b) | |
| Klorpirifos | (c) | (a) | (b) | |
| Klorpirifos-metil | (c) | (a) | (b) | |
| Klofentezin | (c) | (a) | (b) | |
| Klotianidin | (c) | (a) | (b) | |
| Ciantraniliprol | (c) | (a) | (b) | |
| Ciazofamid | (c) | (a) | (b) | |
| Ciflufenamid | (c) | (a) | (b) | |
| Ciflutrin | (c) | (a) | (b) | |
| Cimoksanil | (c) | (a) | (b) | |
| Cipermetrin | (c) | (a) | (b) | |
| Ciprokonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Ciprodinil | (c) | (a) | (b) | |
| Ciromazin | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na solati in paradižniku; v letu 2023 v in na krompirju, čebuli in korenju; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, papriki, melonah in gojenih gobah. |
| Deltametrin | (c) | (a) | (b) | |
| Diazinon | (c) | (a) | (b) | |
| Diklorvos | (c) | (a) | (b) | |
| Dikloran | (c) | (a) | (b) | |
| Dikofol | (c) | (a) | (b) | |
| Dietofenkarb | (c) | (a) | (b) | |
| Difenokonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Diflubenzuron | (c) | (a) | (b) | |
| Dimetoat | (c) | (a) | (b) | |
| Dimetomorf | (c) | (a) | (b) | |
| Dinikonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Difenilamin | (c) | (a) | (b) | |
| Ditianon | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na jabolkih in breskvah; v letu 2023 v in na hruškah in rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na namiznem grozdju. |
| Ditiokarbamati | (c) | (a) | (b) | Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen brokoliju, cvetači, glavnatem zelju, oljčnem olju, vinu in čebuli. |
| Dodin | (c) | (a) | (b) | |
| Emamektin benzoat B1a, izražen kot emamektin | (c) | (a) | (b) | |
| Endosulfan | (c) | (a) | (b) | |
| Epoksikonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Etefon | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na jabolkih, breskvah, paradižniku in vinu; v letu 2023 v in na pomarančah in hruškah; v letu 2024 pa v in na papriki, pšenici in namiznem grozdju. |
| Etion | (c) | (a) | (b) | |
| Etirimol | (c) | (a) | (b) | |
| Etofenproks | (c) | (a) | (b) | |
| Etoksazol | (c) | (a) | (b) | |
| Famoksadon | (c) | (a) | (b) | |
| Fenamidon | (c) | (a) | (b) | |
| Fenamifos | (c) | (a) | (b) | |
| Fenarimol | (c) | (a) | (b) | |
| Fenazakvin | (c) | (a) | (b) | |
| Fenbukonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Fenbutatin oksid | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na jabolkih, jagodah, breskvah, paradižniku in vinu; v letu 2023 v in na pomarančah in hruškah; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, grenivkah, papriki in namiznem grozdju. |
| Fenheksamid | (c) | (a) | (b) | |
| Fenitrotion | (c) | (a) | (b) | |
| Fenoksikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpropatrin | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpropidin | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpropimorf | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpirazamin | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpiroksimat | (c) | (a) | (b) | |
| Fention | (c) | (a) | (b) | |
| Fenvalerat | (c) | (a) | (b) | |
| Fipronil | (c) | (a) | (b) | |
| Flonikamid | (c) | (a) | (b) | |
| Fluazifop-P | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na jagodah, glavnatem zelju, solati, špinači in paradižniku; v letu 2023 v in na cvetači, sušenem fižolu, krompirju in korenju; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, brokoliju, papriki in pšenici. |
| Flubendiamid | (c) | (a) | (b) | |
| Fludioksonil | (c) | (a) | (b) | |
| Flufenoksuron | (c) | (a) | (b) | |
| Fluopikolid | (c) | (a) | (b) | |
| Fluopiram | (c) | (a) | (b) | |
| Flukvinkonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Flusilazol | (c) | (a) | (b) | |
| Flutriafol | (c) | (a) | (b) | |
| Fluksapiroksad | (c) | (a) | (b) | |
| Folpet | (c) | (a) | (b) | |
| Formetanat | (c) | (a) | (b) | |
| Fosetil-Al | (c) | (a) | (b) | |
| Fostiazat | (c) | (a) | (b) | |
| Glifosat | (c) | (a) | (b) | |
| Glufosinat amonij | (c) | (a) | (b) | |
| Haloksifop, vključno s haloksifopom-P | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na jagodah in glavnatem zelju; v letu 2023 v in na sušenem fižolu; v letu 2024 pa v in na brokoliju, grenivkah, papriki in pšenici. |
| Heksakonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Heksitiazoks | (c) | (a) | (b) | |
| Imazalil | (c) | (a) | (b) | |
| Imidakloprid | (c) | (a) | (b) | |
| Indoksakarb | (c) | (a) | (b) | |
| Iprodion | (c) | (a) | (b) | |
| Iprovalikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Izokarbofos | (c) | (a) | (b) | |
| Izoprotiolan | | (a) | | V letih 2022 in 2024 se snov ne analizira v ali na nobenem proizvodu. V letu 2023 se analizira le v in na rjavem rižu. |
| Krezoksim-metil | (c) | (a) | (b) | |
| Lambda-cihalotrin | (c) | (a) | (b) | |
| Linuron | (c) | (a) | (b) | |
| Lufenuron | (c) | (a) | (b) | |
| Malation | (c) | (a) | (b) | |
| Mandipropamid | (c) | (a) | (b) | |
| Mepanipirim | (c) | (a) | (b) | |
| Mepikvat | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na ječmenu in ovsu; v letu 2023 v in na hruškah, rži in rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na gojenih gobah in pšenici. |
| Metaflumizon | (c) | (a) | (b) | |
| Metalaksil in metalaksil-M | (c) | (a) | (b) | |
| Metamidofos | (c) | (a) | (b) | |
| Metidation | (c) | (a) | (b) | |
| Metiokarb | (c) | (a) | (b) | |
| Metomil | (c) | (a) | (b) | |
| Metoksifenozid | (c) | (a) | (b) | |
| Metrafenon | (c) | (a) | (b) | |
| Monokrotofos | (c) | (a) | (b) | |
| Miklobutanil | (c) | (a) | (b) | |
| Ometoat | (c) | (a) | (b) | |
| Oksadiksil | (c) | (a) | (b) | |
| Oksamil | (c) | (a) | (b) | |
| Oksidemeton-metil | (c) | (a) | (b) | |
| Paklobutrazol | (c) | (a) | (b) | |
| Paration-metil | (c) | (a) | (b) | |
| Penkonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Pencikuron | (c) | (a) | (b) | |
| Pendimetalin | (c) | (a) | (b) | |
| Permetrin | (c) | (a) | (b) | |
| Fosmet | (c) | (a) | (b) | |
| Pirimikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Pirimifos-metil | (c) | (a) | (b) | |
| Prokloraz | (c) | (a) | (b) | |
| Procimidon | (c) | (a) | (b) | |
| Profenofos | (c) | (a) | (b) | |
| Propamokarb | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na jagodah, glavnatem zelju, špinači, solati, paradižniku in ječmenu; v letu 2023 v in na korenju, cvetači, čebuli in krompirju; v letu 2024 pa v in na namiznem grozdju, melonah, jajčevcih, brokoliju, papriki in pšenici. |
| Propargit | (c) | (a) | (b) | |
| Propikonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Propizamid | (c) | (a) | (b) | |
| Prokvinazid | (c) | (a) | (b) | |
| Prosulfokarb | (c) | (a) | (b) | |
| Protiokonazol | (c) | (a) | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na glavnatem zelju, solati, paradižniku, ovsu in ječmenu; v letu 2023 v in na korenju, čebuli, rži in rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na papriki in pšenici. |
| Pimetrozin | (c) | | (b) | V letu 2022 se analizira le v in na glavnatem zelju, solati, jagodah, špinači in paradižniku; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, melonah in papriki. V letu 2023 se snov ne analizira v ali na nobenem proizvodu. |
| Piraklostrobin | (c) | (a) | (b) | |
| Piridaben | (c) | (a) | (b) | |
| Piridalil | (c) | (a) | (b) | |
| Pirimetanil | (c) | (a) | (b) | |
| Piriproksifen | (c) | (a) | (b) | |
| Kvinoksifen | (c) | (a) | (b) | |
| Spinosad | (c) | (a) | (b) | |
| Spinetoram | (c) | (a) | (b) | |
| Spirodiklofen | (c) | (a) | (b) | |
| Spiromesifen | (c) | (a) | (b) | |
| Spiroksamin | (c) | (a) | (b) | |
| Spirotetramat | (c) | (a) | (b) | |
| Sulfoksaflor | (c) | (a) | (b) | |
| Tau-fluvalinat | (c) | (a) | (b) | |
| Tebukonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Tebufenozid | (c) | (a) | (b) | |
| Tebufenpirad | (c) | (a) | (b) | |
| Teflubenzuron | (c) | (a) | (b) | |
| Teflutrin | (c) | (a) | (b) | |
| Terbutilazin | (c) | (a) | (b) | |
| Tetrakonazol | (c) | (a) | (b) | |
| Tetradifon | (c) | (a) | (b) | |
| Tiabendazol | (c) | (a) | (b) | |
| Tiakloprid | (c) | (a) | (b) | |
| Tiametoksam | (c) | (a) | (b) | |
| Tiofanat-metil | (c) | (a) | (b) | |
| Tolklofos-metil | (c) | (a) | (b) | |
| Triadimefon | (c) | (a) | (b) | |
| Triadimenol | (c) | (a) | (b) | |
| Tiodikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Triazofos | (c) | (a) | (b) | |
| Triciklazol | | (a) | | V letu 2023 se analizira le v in na rjavem rižu. |
| Trifloksistrobin | (c) | (a) | (b) | |
| Triflumuron | (c) | (a) | (b) | |
| Vinklozolin | (c) | (a) | (b) | |

2022

2023

2024

Opombe

2,4-D

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na solati, špinači in paradižniku; v letu 2023 v in na pomarančah, cvetači, rjavem rižu in sušenem fižolu; v letu 2024 pa v in na grenivkah, namiznem grozdju, jajčevcih in brokoliju.

2-fenilfenol

(c)

(a)

(b)

Abamektin

(c)

(a)

(b)

Aklonifen

(a)

V letu 2023 se analizira le v in na korenju.

Acefat

(c)

(a)

(b)

Acetamiprid

(c)

(a)

(b)

Akrinatrin

(c)

(a)

(b)

Aldikarb

(c)

(a)

(b)

Aldrin in dieldrin

(c)

(a)

(b)

Ametoktradin

(c)

(a)

(b)

Azinfos-metil

(c)

(a)

(b)

Azoksistrobin

(c)

(a)

(b)

Bifentrin

(c)

(a)

(b)

Bifenil

(c)

(a)

(b)

Bitertanol

(c)

(a)

(b)

Boskalid

(c)

(a)

(b)

Bromidov ion

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na solati in paradižniku; v letu 2023 v in na rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na papriki.

Bromopropilat

(c)

(a)

(b)

Bupirimat

(c)

(a)

(b)

Buprofezin

(c)

(a)

(b)

Kaptan

(c)

(a)

(b)

Karbaril

(c)

(a)

(b)

Karbendazim in benomil

(c)

(a)

(b)

Karbofuran

(c)

(a)

(b)

Klorantraniliprol

(c)

(a)

(b)

Klorfenapir

(c)

(a)

(b)

Klormekvat

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na paradižniku, ovsu in ječmenu; v letu 2023 v in na korenju, hruškah, rži in rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, namiznem grozdju, gojenih gobah in pšenici.

Klorotalonil

(c)

(a)

(b)

Klorprofam

(c)

(a)

(b)

Klorpirifos

(c)

(a)

(b)

Klorpirifos-metil

(c)

(a)

(b)

Klofentezin

(c)

(a)

(b)

Klotianidin

(c)

(a)

(b)

Ciantraniliprol

(c)

(a)

(b)

Ciazofamid

(c)

(a)

(b)

Ciflufenamid

(c)

(a)

(b)

Ciflutrin

(c)

(a)

(b)

Cimoksanil

(c)

(a)

(b)

Cipermetrin

(c)

(a)

(b)

Ciprokonazol

(c)

(a)

(b)

Ciprodinil

(c)

(a)

(b)

Ciromazin

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na solati in paradižniku; v letu 2023 v in na krompirju, čebuli in korenju; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, papriki, melonah in gojenih gobah.

Deltametrin

(c)

(a)

(b)

Diazinon

(c)

(a)

(b)

Diklorvos

(c)

(a)

(b)

Dikloran

(c)

(a)

(b)

Dikofol

(c)

(a)

(b)

Dietofenkarb

(c)

(a)

(b)

Difenokonazol

(c)

(a)

(b)

Diflubenzuron

(c)

(a)

(b)

Dimetoat

(c)

(a)

(b)

Dimetomorf

(c)

(a)

(b)

Dinikonazol

(c)

(a)

(b)

Difenilamin

(c)

(a)

(b)

Ditianon

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na jabolkih in breskvah; v letu 2023 v in na hruškah in rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na namiznem grozdju.

Ditiokarbamati

(c)

(a)

(b)

Analizira se v in na vseh navedenih proizvodih, razen brokoliju, cvetači, glavnatem zelju, oljčnem olju, vinu in čebuli.

Dodin

(c)

(a)

(b)

Emamektin benzoat B1a, izražen kot emamektin

(c)

(a)

(b)

Endosulfan

(c)

(a)

(b)

Epoksikonazol

(c)

(a)

(b)

Etefon

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na jabolkih, breskvah, paradižniku in vinu; v letu 2023 v in na pomarančah in hruškah; v letu 2024 pa v in na papriki, pšenici in namiznem grozdju.

Etion

(c)

(a)

(b)

Etirimol

(c)

(a)

(b)

Etofenproks

(c)

(a)

(b)

Etoksazol

(c)

(a)

(b)

Famoksadon

(c)

(a)

(b)

Fenamidon

(c)

(a)

(b)

Fenamifos

(c)

(a)

(b)

Fenarimol

(c)

(a)

(b)

Fenazakvin

(c)

(a)

(b)

Fenbukonazol

(c)

(a)

(b)

Fenbutatin oksid

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na jabolkih, jagodah, breskvah, paradižniku in vinu; v letu 2023 v in na pomarančah in hruškah; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, grenivkah, papriki in namiznem grozdju.

Fenheksamid

(c)

(a)

(b)

Fenitrotion

(c)

(a)

(b)

Fenoksikarb

(c)

(a)

(b)

Fenpropatrin

(c)

(a)

(b)

Fenpropidin

(c)

(a)

(b)

Fenpropimorf

(c)

(a)

(b)

Fenpirazamin

(c)

(a)

(b)

Fenpiroksimat

(c)

(a)

(b)

Fention

(c)

(a)

(b)

Fenvalerat

(c)

(a)

(b)

Fipronil

(c)

(a)

(b)

Flonikamid

(c)

(a)

(b)

Fluazifop-P

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na jagodah, glavnatem zelju, solati, špinači in paradižniku; v letu 2023 v in na cvetači, sušenem fižolu, krompirju in korenju; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, brokoliju, papriki in pšenici.

Flubendiamid

(c)

(a)

(b)

Fludioksonil

(c)

(a)

(b)

Flufenoksuron

(c)

(a)

(b)

Fluopikolid

(c)

(a)

(b)

Fluopiram

(c)

(a)

(b)

Flukvinkonazol

(c)

(a)

(b)

Flusilazol

(c)

(a)

(b)

Flutriafol

(c)

(a)

(b)

Fluksapiroksad

(c)

(a)

(b)

Folpet

(c)

(a)

(b)

Formetanat

(c)

(a)

(b)

Fosetil-Al

(c)

(a)

(b)

Fostiazat

(c)

(a)

(b)

Glifosat

(c)

(a)

(b)

Glufosinat amonij

(c)

(a)

(b)

Haloksifop, vključno s haloksifopom-P

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na jagodah in glavnatem zelju; v letu 2023 v in na sušenem fižolu; v letu 2024 pa v in na brokoliju, grenivkah, papriki in pšenici.

Heksakonazol

(c)

(a)

(b)

Heksitiazoks

(c)

(a)

(b)

Imazalil

(c)

(a)

(b)

Imidakloprid

(c)

(a)

(b)

Indoksakarb

(c)

(a)

(b)

Iprodion

(c)

(a)

(b)

Iprovalikarb

(c)

(a)

(b)

Izokarbofos

(c)

(a)

(b)

Izoprotiolan

(a)

V letih 2022 in 2024 se snov ne analizira v ali na nobenem proizvodu. V letu 2023 se analizira le v in na rjavem rižu.

Krezoksim-metil

(c)

(a)

(b)

Lambda-cihalotrin

(c)

(a)

(b)

Linuron

(c)

(a)

(b)

Lufenuron

(c)

(a)

(b)

Malation

(c)

(a)

(b)

Mandipropamid

(c)

(a)

(b)

Mepanipirim

(c)

(a)

(b)

Mepikvat

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na ječmenu in ovsu; v letu 2023 v in na hruškah, rži in rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na gojenih gobah in pšenici.

Metaflumizon

(c)

(a)

(b)

Metalaksil in metalaksil-M

(c)

(a)

(b)

Metamidofos

(c)

(a)

(b)

Metidation

(c)

(a)

(b)

Metiokarb

(c)

(a)

(b)

Metomil

(c)

(a)

(b)

Metoksifenozid

(c)

(a)

(b)

Metrafenon

(c)

(a)

(b)

Monokrotofos

(c)

(a)

(b)

Miklobutanil

(c)

(a)

(b)

Ometoat

(c)

(a)

(b)

Oksadiksil

(c)

(a)

(b)

Oksamil

(c)

(a)

(b)

Oksidemeton-metil

(c)

(a)

(b)

Paklobutrazol

(c)

(a)

(b)

Paration-metil

(c)

(a)

(b)

Penkonazol

(c)

(a)

(b)

Pencikuron

(c)

(a)

(b)

Pendimetalin

(c)

(a)

(b)

Permetrin

(c)

(a)

(b)

Fosmet

(c)

(a)

(b)

Pirimikarb

(c)

(a)

(b)

Pirimifos-metil

(c)

(a)

(b)

Prokloraz

(c)

(a)

(b)

Procimidon

(c)

(a)

(b)

Profenofos

(c)

(a)

(b)

Propamokarb

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na jagodah, glavnatem zelju, špinači, solati, paradižniku in ječmenu; v letu 2023 v in na korenju, cvetači, čebuli in krompirju; v letu 2024 pa v in na namiznem grozdju, melonah, jajčevcih, brokoliju, papriki in pšenici.

Propargit

(c)

(a)

(b)

Propikonazol

(c)

(a)

(b)

Propizamid

(c)

(a)

(b)

Prokvinazid

(c)

(a)

(b)

Prosulfokarb

(c)

(a)

(b)

Protiokonazol

(c)

(a)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na glavnatem zelju, solati, paradižniku, ovsu in ječmenu; v letu 2023 v in na korenju, čebuli, rži in rjavem rižu; v letu 2024 pa v in na papriki in pšenici.

Pimetrozin

(c)

(b)

V letu 2022 se analizira le v in na glavnatem zelju, solati, jagodah, špinači in paradižniku; v letu 2024 pa v in na jajčevcih, melonah in papriki. V letu 2023 se snov ne analizira v ali na nobenem proizvodu.

Piraklostrobin

(c)

(a)

(b)

Piridaben

(c)

(a)

(b)

Piridalil

(c)

(a)

(b)

Pirimetanil

(c)

(a)

(b)

Piriproksifen

(c)

(a)

(b)

Kvinoksifen

(c)

(a)

(b)

Spinosad

(c)

(a)

(b)

Spinetoram

(c)

(a)

(b)

Spirodiklofen

(c)

(a)

(b)

Spiromesifen

(c)

(a)

(b)

Spiroksamin

(c)

(a)

(b)

Spirotetramat

(c)

(a)

(b)

Sulfoksaflor

(c)

(a)

(b)

Tau-fluvalinat

(c)

(a)

(b)

Tebukonazol

(c)

(a)

(b)

Tebufenozid

(c)

(a)

(b)

Tebufenpirad

(c)

(a)

(b)

Teflubenzuron

(c)

(a)

(b)

Teflutrin

(c)

(a)

(b)

Terbutilazin

(c)

(a)

(b)

Tetrakonazol

(c)

(a)

(b)

Tetradifon

(c)

(a)

(b)

Tiabendazol

(c)

(a)

(b)

Tiakloprid

(c)

(a)

(b)

Tiametoksam

(c)

(a)

(b)

Tiofanat-metil

(c)

(a)

(b)

Tolklofos-metil

(c)

(a)

(b)

Triadimefon

(c)

(a)

(b)

Triadimenol

(c)

(a)

(b)

Tiodikarb

(c)

(a)

(b)

Triazofos

(c)

(a)

(b)

Triciklazol

(a)

V letu 2023 se analizira le v in na rjavem rižu.

Trifloksistrobin

(c)

(a)

(b)

Triflumuron

(c)

(a)

(b)

Vinklozolin

(c)

(a)

(b)

Del D: Kombinacije pesticid – proizvod, ki jih je treba spremljati v ali na proizvodih živalskega izvora

| | 2022 | 2023 | 2024 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrin in dieldrin | (e) | (f) | (d) | |
| Bifentrin | (e) | (f) | (d) | |
| Klordan | (e) | (f) | (d) | |
| Klorpirifos | (e) | (f) | (d) | |
| Klorpirifos-metil | (e) | (f) | (d) | |
| Cipermetrin | (e) | (f) | (d) | |
| DDT | (e) | (f) | (d) | |
| Deltametrin | (e) | (f) | (d) | |
| Diazinon | (e) | (f) | (d) | |
| Endosulfan | (e) | (f) | (d) | |
| Famoksadon | (e) | (f) | (d) | |
| Fenvalerat | (e) | (f) | (d) | |
| Fipronil | (e) | (f) | (d) | |
| Glifosat | (e) | (f) | (d) | |
| Glufosinat amonij | (e) | (f) | (d) | |
| Heptaklor | (e) | (f) | (d) | |
| Heksaklorobenzen | (e) | (f) | (d) | |
| Heksaklorcikloheksan (HCH, alfa-izomer) | (e) | (f) | (d) | |
| Heksaklorcikloheksan (HCH, beta-izomer) | (e) | (f) | (d) | |
| Indoksakarb | (e) | | | V letu 2022 se analizira le v in na mleku. |
| Lindan | (e) | (f) | (d) | |
| Metoksiklor | (e) | (f) | (d) | |
| Paration | (e) | (f) | (d) | |
| Pendimetalin | (e) | (f) | (d) | |
| Permetrin | (e) | (f) | (d) | |
| Pirimifos-metil | (e) | (f) | (d) | |

2022

2023

2024

Opombe

Aldrin in dieldrin

(e)

(f)

(d)

Bifentrin

(e)

(f)

(d)

Klordan

(e)

(f)

(d)

Klorpirifos

(e)

(f)

(d)

Klorpirifos-metil

(e)

(f)

(d)

Cipermetrin

(e)

(f)

(d)

DDT

(e)

(f)

(d)

Deltametrin

(e)

(f)

(d)

Diazinon

(e)

(f)

(d)

Endosulfan

(e)

(f)

(d)

Famoksadon

(e)

(f)

(d)

Fenvalerat

(e)

(f)

(d)

Fipronil

(e)

(f)

(d)

Glifosat

(e)

(f)

(d)

Glufosinat amonij

(e)

(f)

(d)

Heptaklor

(e)

(f)

(d)

Heksaklorobenzen

(e)

(f)

(d)

Heksaklorcikloheksan (HCH, alfa-izomer)

(e)

(f)

(d)

Heksaklorcikloheksan (HCH, beta-izomer)

(e)

(f)

(d)

Indoksakarb

(e)

V letu 2022 se analizira le v in na mleku.

Lindan

(e)

(f)

(d)

Metoksiklor

(e)

(f)

(d)

Paration

(e)

(f)

(d)

Pendimetalin

(e)

(f)

(d)

Permetrin

(e)

(f)

(d)

Pirimifos-metil

(e)

(f)

(d)

---

(1)  Za surovine, ki jih je treba analizirati, se deli proizvodov, za katere veljajo MRL, analizirajo za glavni proizvod iz skupine ali podskupine, kot je naveden v delu A Priloge I k Uredbi Komisije (EU) 2018/62, če ni določeno drugače.

(2)  Analizirajo se nepredelani proizvodi. V primeru proizvodov, vzorčenih v zamrznjenem stanju, se sporoči faktor predelave, če se uporablja.

(3)  Če ni na voljo dovolj vzorcev ovsenega zrnja, se lahko del zahtevanega števila vzorcev za ovseno zrnje, ki jih ni bilo mogoče odvzeti, doda številu vzorcev za ječmenovo zrnje, s čimer se zmanjša število vzorcev za ovseno zrnje in sorazmerno poveča število vzorcev za ječmenovo zrnje.

(4)  Če ni na voljo dovolj vzorcev rženega, pšeničnega, ovsenega ali ječmenovega zrnja, se lahko analizira tudi ržena, pšenična, ovsena ali ječmenova polnozrnata moka in se sporoči faktor predelave.

(5)  Če ni na voljo dovolj vzorcev ječmenovega zrnja, se lahko del zahtevanega števila vzorcev za ječmenovo zrnje, ki jih ni bilo mogoče odvzeti, doda številu vzorcev za ovseno zrnje, s čimer se zmanjša število vzorcev za ječmenovo zrnje in sorazmerno poveča število vzorcev za ovseno zrnje.

(6)  Kadar je to primerno, se lahko analizira tudi polirano riževo zrnje. Agenciji je treba sporočiti, ali je bil analiziran poliran ali oluščen riž. Če je bil analiziran poliran riž, se sporoči faktor predelave.

(7)  Za surovine, ki jih je treba analizirati, se deli proizvodov, za katere veljajo MRL, analizirajo za glavni proizvod iz skupine ali podskupine, kot je naveden v delu A Priloge I k Uredbi Komisije (EU) 2018/62, če ni določeno drugače.

(8)  Analizira se sveže (nepredelano) mleko, vključno z zamrznjenim, pasteriziranim, segretim, steriliziranim ali filtriranim mlekom.

(9)  Analizirajo se nepredelani proizvodi. V primeru proizvodov, vzorčenih v zamrznjenem stanju, se sporoči faktor predelave, če se uporablja.

(10)  Meso se lahko vzorči tudi v skladu s tabelo 3 iz Priloge k Direktivi 2002/63/ES.

(11)  Analizirajo se cela jajca brez lupine.

---

PRILOGA II

Število vzorcev iz člena 1

(1)

Število vzorcev, ki se odvzamejo za vsak proizvod in analizirajo za pesticide iz Priloge I, je določeno v točki 5.

(2)

Poleg vzorcev, ki se zahtevajo v skladu s točko 5, vsaka država članica v letu 2023 odvzame in analizira pet vzorcev začetnih formul za dojenčke in pet vzorcev nadaljevalnih formul za dojenčke in majhne otroke.

Poleg vzorcev, ki se zahtevajo v skladu s točko 5, vsaka država članica v letu 2024 odvzame in analizira deset vzorcev žitnih kašic za otroke.

(3)

V skladu s točko 5 je število odvzetih vzorcev proizvodov, ki izvirajo iz ekološkega kmetovanja, kadar je to mogoče, sorazmerno s tržnim deležem navedenih proizvodov v vsaki državi članici, pri čemer je najmanjše število vzorcev 1.

(4)

Kadar so rezultati kvalitativnega presejanja pozitivni, države članice uporabijo običajno metodo za kvantitativno opredelitev rezultatov.

(5)

| BE | 15 | LT | 12 |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | 15 | LU | 12 |
| CZ | 15 | HU | 15 |
| DK | 12 | MT | 12 |
| DE | 106 | NL | 20 |
| EE | 12 | AT | 15 |
| IE | 12 | PL | 51 |
| EL | 15 | PT | 15 |
| ES | 55 | RO | 22 |
| FR | 78 | SI | 12 |
| HR | 12 | SK | 12 |
| IT | 75 | FI | 12 |
| CY | 12 | SE | 15 |
| LV | 12 | UK v zvezi s Severno Irsko  (1) | 12 |

BE

15

LT

12

BG

15

LU

12

CZ

15

HU

15

DK

12

MT

12

DE

106

NL

20

EE

12

AT

15

IE

12

PL

51

EL

15

PT

15

ES

55

RO

22

FR

78

SI

12

HR

12

SK

12

IT

75

FI

12

CY

12

SE

15

LV

12

UK v zvezi s Severno Irsko  (1)

12

SKUPNO ŠTEVILO VZORCEV: 683

---

(1)  V skladu s Sporazumom o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti členom 5(4) Protokola o Irski/Severni Irski v povezavi s Prilogo 2 k navedenemu protokolu, se ta uredba uporablja za Združeno kraljestvo in v njem v zvezi s Severno Irsko.

1

---

SKLEPI

| 14.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/42

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/602

z dne 8. aprila 2021

o imenovanju namestnika izvršnega direktorja Europola

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/794 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za sodelovanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Europol) ter nadomestitvi in razveljavitvi sklepov Sveta 2009/371/PNZ, 2009/934/PNZ, 2009/935/PNZ, 2009/936/PNZ in 2009/968/PNZ (1) ter zlasti členov 54 in 55 Uredbe,

v vlogi organa s pooblastili za imenovanje izvršnega direktorja in namestnikov izvršnega direktorjev Europola,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandat enega od sedanjih namestnikov izvršnega direktorja Europola se je iztekel 31. decembra 2020. Zato je treba imenovati novega namestnika izvršnega direktorja Europola. |
| --- | --- |

(1)

Mandat enega od sedanjih namestnikov izvršnega direktorja Europola se je iztekel 31. decembra 2020. Zato je treba imenovati novega namestnika izvršnega direktorja Europola.

| (2) | Sklep upravnega odbora Europola z dne 1. maja 2017 določa pravila za izbor, podaljšanje mandata in razrešitev izvršnega direktorja Europola in njegovih namestnikov. |
| --- | --- |

(2)

Sklep upravnega odbora Europola z dne 1. maja 2017 določa pravila za izbor, podaljšanje mandata in razrešitev izvršnega direktorja Europola in njegovih namestnikov.

| (3) | Na podlagi točke (b) člena 3(1) sklepa upravnega odbora Europola z dne 1. maja 2017 eno od mest namestnika izvršnega direktorja Europola velja za prosto od 3. julija 2020. Obvestilo o prostem delovnem mestu namestnika izvršnega direktorja Europola je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije4. septembra 2020 (2). |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi točke (b) člena 3(1) sklepa upravnega odbora Europola z dne 1. maja 2017 eno od mest namestnika izvršnega direktorja Europola velja za prosto od 3. julija 2020. Obvestilo o prostem delovnem mestu namestnika izvršnega direktorja Europola je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije4. septembra 2020 (2).

| (4) | V skladu s členom 54(2) Uredbe (EU) 2016/794 ožji seznam kandidatov pripravi izbirna komisija, ki jo ustanovi upravni odbor (v nadaljnjem besedilu: „izbirna komisija“). Izbirna komisija je 25. novembra 2020 pripravila ustrezno obrazloženo poročilo in ga predložila upravnemu odboru. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 54(2) Uredbe (EU) 2016/794 ožji seznam kandidatov pripravi izbirna komisija, ki jo ustanovi upravni odbor (v nadaljnjem besedilu: „izbirna komisija“). Izbirna komisija je 25. novembra 2020 pripravila ustrezno obrazloženo poročilo in ga predložila upravnemu odboru.

| (5) | Na podlagi poročila izbirne komisije in v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 ter sklepom upravnega odbora z dne 1. maja 2017 je upravni odbor 10. decembra 2020 izdal obrazloženo mnenje o imenovanju novega namestnika izvršnega direktorja Europola, v katerem je Svetu predložil ožji seznam treh kandidatov, primernih za to delovno mesto. |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi poročila izbirne komisije in v skladu z Uredbo (EU) 2016/794 ter sklepom upravnega odbora z dne 1. maja 2017 je upravni odbor 10. decembra 2020 izdal obrazloženo mnenje o imenovanju novega namestnika izvršnega direktorja Europola, v katerem je Svetu predložil ožji seznam treh kandidatov, primernih za to delovno mesto.

| (6) | Svet je 25. januarja 2021 za novega namestnika izvršnega direktorja Europola izbral Jeana-Philippa LECOUFFA in o izboru obvestil Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (v nadaljnjem besedilu: odbor LIBE), ki je pristojni odbor za namene četrtega pododstavka člena 54(2) Uredbe (EU) 2016/794. |
| --- | --- |

(6)

Svet je 25. januarja 2021 za novega namestnika izvršnega direktorja Europola izbral Jeana-Philippa LECOUFFA in o izboru obvestil Odbor Evropskega parlamenta za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (v nadaljnjem besedilu: odbor LIBE), ki je pristojni odbor za namene četrtega pododstavka člena 54(2) Uredbe (EU) 2016/794.

| (7) | Jean-Philippe LECOUFFE je 24. februarja 2021 nastopil pred Odborom LIBE. Odbor LIBE je 23. marca 2021 dal mnenje v skladu s četrtim pododstavkom člena 54(2) Uredbe (EU) 2016/794 – |
| --- | --- |

(7)

Jean-Philippe LECOUFFE je 24. februarja 2021 nastopil pred Odborom LIBE. Odbor LIBE je 23. marca 2021 dal mnenje v skladu s četrtim pododstavkom člena 54(2) Uredbe (EU) 2016/794 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Jean-Philippe LECOUFFE se imenuje za namestnika izvršnega direktorja Europola za obdobje od 1. maja 2021 do 30. aprila 2025 v razredu AD 14.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 8. aprila 2021

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL L 135, 24.5.2016, str. 53.

1

(2)  
  UL C 293 A, 4.9.2020, str. 1.

2

---

| 14.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 127/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 127/44

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/603

z dne 9. aprila 2021

o imenovanju članice Odbora regij na predlog Kraljevine Belgije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 305 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2019/852 z dne 21. maja 2019 o določitvi sestave Odbora regij (1),

ob upoštevanju predloga belgijske vlade,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 300(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 300(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije je Odbor regij sestavljen iz predstavnikov regionalnih in lokalnih skupnosti, ki so bodisi izvoljeni v regionalne ali lokalne skupnosti ali pa so politično odgovorni izvoljeni skupščini.

| (2) | Svet je 26. marca 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/511 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 26. marca 2020 sprejel Sklep (EU) 2020/511 (2) o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025.

| (3) | Zaradi odstopa Willema-Frederika SCHILTZA se je sprostilo mesto člana Odbora regij. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi odstopa Willema-Frederika SCHILTZA se je sprostilo mesto člana Odbora regij.

| (4) | Belgijska vlada je predlagala Gwendolyn RUTTEN, izvoljeno poslanko v regionalni skupščini Vlaams Parlament (flamskem parlamentu) kot članico Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025 – |
| --- | --- |

(4)

Belgijska vlada je predlagala Gwendolyn RUTTEN, izvoljeno poslanko v regionalni skupščini Vlaams Parlament (flamskem parlamentu) kot članico Odbora regij za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za preostanek mandata, ki se izteče 25. januarja 2025, se za članico Odbora regij imenuje:

| — | Gwendolyn RUTTEN, Member of a Regional Assembly: Vlaams Parlement. |
| --- | --- |

—

Gwendolyn RUTTEN, Member of a Regional Assembly: Vlaams Parlement.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 9. aprila 2021

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL L 139, 27.5.2019, str. 13.

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/511 z dne 26. marca 2020 o imenovanju članov in nadomestnih članov Odbora regij za obdobje od 26. januarja 2020 do 25. januarja 2025 (UL L 113, 8.4.2020, str. 18).

2

---