# Eiropas Savienības L 31/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 31 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 29. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 31

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 29. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2021/90 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā | 1 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2021/91 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. un 2022. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem | 20 |
| | * | Padomes Regula (ES) 2021/92 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi | 31 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2021/93 (2021. gada 25. janvāris), ar ko nosaka aizliegumu Polijas karoga kuģiem zvejot siļķi Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā | 193 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/94 (2021. gada 27. janvāris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 196 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/95 (2021. gada 28. janvāris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2020/592 par pagaidu ārkārtas pasākumiem, ar kuriem atkāpjas no konkrētiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumiem, lai novērstu Covid-19 pandēmijas un ar to saistīto pasākumu izraisītos tirgus traucējumus augļu un dārzeņu nozarē un vīna nozarē | 198 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/96 (2021. gada 28. janvāris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū 3′-sialillaktozes nātrija sāli un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  ) | 201 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/97 (2021. gada 28. janvāris), ar ko attiecībā uz jaunu papildu lidojumderīguma prasību ieviešanu groza un labo Regulu (ES) 2015/640 | 208 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/98 (2021. gada 28. janvāris), ar ko esbiotrīnu neapstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  ) | 214 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2021/90 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā

1

*

Padomes Regula (ES) 2021/91 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. un 2022. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

20

*

Padomes Regula (ES) 2021/92 (2021. gada 28. janvāris), ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

31

*

Komisijas Regula (ES) 2021/93 (2021. gada 25. janvāris), ar ko nosaka aizliegumu Polijas karoga kuģiem zvejot siļķi Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā

193

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/94 (2021. gada 27. janvāris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

196

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/95 (2021. gada 28. janvāris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2020/592 par pagaidu ārkārtas pasākumiem, ar kuriem atkāpjas no konkrētiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumiem, lai novērstu Covid-19 pandēmijas un ar to saistīto pasākumu izraisītos tirgus traucējumus augļu un dārzeņu nozarē un vīna nozarē

198

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/96 (2021. gada 28. janvāris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū 3′-sialillaktozes nātrija sāli un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470 (
  1
  )

1

201

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/97 (2021. gada 28. janvāris), ar ko attiecībā uz jaunu papildu lidojumderīguma prasību ieviešanu groza un labo Regulu (ES) 2015/640

208

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/98 (2021. gada 28. janvāris), ar ko esbiotrīnu neapstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu (
  1
  )

1

214

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2021/90

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko 2021. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu, tostarp attiecīgā gadījumā daži ar iedalīšanu funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. punktā paredzēts, ka zvejas iespējas dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu relatīvu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību stabilitāti. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu, tostarp attiecīgā gadījumā daži ar iedalīšanu funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. punktā paredzēts, ka zvejas iespējas dalībvalstīm jāiedala tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu relatīvu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību stabilitāti.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā paredzēts, ka to krājumu zvejas iespējas, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktā paredzēts, ka to krājumu zvejas iespējas, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem.

| (5) | Daudzgadu plāns zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumdaļā, tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1022 (2), un tas ir stājies spēkā 2019. gada 16. jūlijā. Saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punktu būtu jānosaka tās pašas regulas 1. pantā uzskaitīto krājumu zvejas iespējas, kas ļauj maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošo zvejas izraisīto zivju mirstību pakāpeniski pieaugošā veidā sasniegt līdz 2020. gadam, kur tas ir iespējams, un līdz 2025. gada 1. janvārim. Zvejas iespējas būtu jāizsaka ar maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli un saskaņā ar minētās regulas 7. pantā noteikto zvejas piepūles režīmu. |
| --- | --- |

(5)

Daudzgadu plāns zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumdaļā, tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1022 (2), un tas ir stājies spēkā 2019. gada 16. jūlijā. Saskaņā ar minētās regulas 4. panta 1. punktu būtu jānosaka tās pašas regulas 1. pantā uzskaitīto krājumu zvejas iespējas, kas ļauj maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošo zvejas izraisīto zivju mirstību pakāpeniski pieaugošā veidā sasniegt līdz 2020. gadam, kur tas ir iespējams, un līdz 2025. gada 1. janvārim. Zvejas iespējas būtu jāizsaka ar maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli un saskaņā ar minētās regulas 7. pantā noteikto zvejas piepūles režīmu.

| (6) | ZZTEK secināja, ka, lai attiecībā uz Vidusjūras rietumu daļas zivju krājumiem sasniegtu maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma mērķus, ir nepieciešama ātra rīcība un zvejas izraisītas zivju mirstības reāli samazinājumi. Tāpēc attiecībā uz 2021. gadu maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle būtu jāsamazina par 7,5% no bāzes līnijas, ko atskaita no maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles, kas 2020. gadam noteikta ar Padomes Regulu (ES) 2019/2236 (3). |
| --- | --- |

(6)

ZZTEK secināja, ka, lai attiecībā uz Vidusjūras rietumu daļas zivju krājumiem sasniegtu maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma mērķus, ir nepieciešama ātra rīcība un zvejas izraisītas zivju mirstības reāli samazinājumi. Tāpēc attiecībā uz 2021. gadu maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle būtu jāsamazina par 7,5% no bāzes līnijas, ko atskaita no maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles, kas 2020. gadam noteikta ar Padomes Regulu (ES) 2019/2236 (3).

| (7) | Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) savā 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/42/2018/1 par daudzgadu pārvaldības plānu zutim Vidusjūrā, ar ko noteica zuša (Anguilla anguilla) pārvaldības pasākumus Vidusjūrā (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Minētie pasākumi ietver nozvejas vai zvejas piepūles limitus un ikgadēju trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizliegumu, kurš katrai dalībvalstij jānosaka saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 (4) izvirzītajiem saglabāšanas mērķiem, kā arī nacionālo zuša pārvaldības plānu vai plāniem un zušu migrācijas laikiem attiecīgajā dalībvalstī. Ja nacionālie pārvaldības plāni, kuru rezultātā zvejas piepūles vai nozvejas samazinājums ir vismaz 30 %, pastāvēja pirms minētā ieteikuma stāšanās spēkā, jau noteiktos un īstenotos nozvejas vai zvejas piepūles limitus nevajadzētu pārsniegt. Zvejas aizliegumam saskaņā ar minēto ieteikumu būtu jāattiecas uz visiem Vidusjūras jūras ūdeņiem un iesāļūdeņiem, piemēram, estuāriem, piekrastes lagūnām un pārejas ūdeņiem. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(7)

Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) savā 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/42/2018/1 par daudzgadu pārvaldības plānu zutim Vidusjūrā, ar ko noteica zuša (Anguilla anguilla) pārvaldības pasākumus Vidusjūrā (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Minētie pasākumi ietver nozvejas vai zvejas piepūles limitus un ikgadēju trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizliegumu, kurš katrai dalībvalstij jānosaka saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 (4) izvirzītajiem saglabāšanas mērķiem, kā arī nacionālo zuša pārvaldības plānu vai plāniem un zušu migrācijas laikiem attiecīgajā dalībvalstī. Ja nacionālie pārvaldības plāni, kuru rezultātā zvejas piepūles vai nozvejas samazinājums ir vismaz 30 %, pastāvēja pirms minētā ieteikuma stāšanās spēkā, jau noteiktos un īstenotos nozvejas vai zvejas piepūles limitus nevajadzētu pārsniegt. Zvejas aizliegumam saskaņā ar minēto ieteikumu būtu jāattiecas uz visiem Vidusjūras jūras ūdeņiem un iesāļūdeņiem, piemēram, estuāriem, piekrastes lagūnām un pārejas ūdeņiem. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (8) | Turklāt GFCM savā 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma arī Ieteikumu GFCM/42/2018/8 par turpmākiem ārkārtas pasākumiem 2019.–2021. gadā attiecībā uz mazo pelaģisko sugu krājumiem Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Maksimālie nozvejas limiti ir noteikti tikai uz vienu gadu un neskar citus turpmāk pieņemtus pasākumus, ne arī sistēmu, ar kuru saskaņā kvotas iedala dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt GFCM savā 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma arī Ieteikumu GFCM/42/2018/8 par turpmākiem ārkārtas pasākumiem 2019.–2021. gadā attiecībā uz mazo pelaģisko sugu krājumiem Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Maksimālie nozvejas limiti ir noteikti tikai uz vienu gadu un neskar citus turpmāk pieņemtus pasākumus, ne arī sistēmu, ar kuru saskaņā kvotas iedala dalībvalstīm.

| (9) | GFCM savā 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/42/2018/3 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) Levantes jūrā (GFCM 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā ir noteikts zvejas kuģu maksimālais skaits šādās zvejniecībās. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(9)

GFCM savā 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/42/2018/3 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) Levantes jūrā (GFCM 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā ir noteikts zvejas kuģu maksimālais skaits šādās zvejniecībās. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (10) | GFCM savā 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/42/2018/4 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) Jonijas jūrā (GFCM 19., 20. un 21. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā ir noteikts zvejas kuģu maksimālais skaits šādās zvejniecībās. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(10)

GFCM savā 42. gadskārtējā sanāksmē 2018. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/42/2018/4 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām zvejniecībām, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) Jonijas jūrā (GFCM 19., 20. un 21. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā ir noteikts zvejas kuģu maksimālais skaits šādās zvejniecībās. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (11) | GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/6 par to ilgtspējīgo zvejniecību pārvaldības pasākumus, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) Sicīlijas šaurumā (GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā ir noteikts zvejas kuģu maksimālais skaits šādās zvejniecībās. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(11)

GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/6 par to ilgtspējīgo zvejniecību pārvaldības pasākumus, kurās specializētajā zvejā ar trali iegūst sarkano milzu garneli (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garneli (Aristeus antennatus) Sicīlijas šaurumā (GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā ir noteikts zvejas kuģu maksimālais skaits šādās zvejniecībās. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (12) | GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/5 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām demersālajām zvejniecībām Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā attiecībā uz dažiem demersālajiem krājumiem ir noteikts zvejas piepūles režīms un flotes kapacitātes maksimums. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(12)

GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/5 par daudzgadu pārvaldības plānu ilgtspējīgām demersālajām zvejniecībām Adrijas jūrā (GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā attiecībā uz dažiem demersālajiem krājumiem ir noteikts zvejas piepūles režīms un flotes kapacitātes maksimums. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (13) | Ņemot vērā Slovēnijas flotes īpatnības un to niecīgo ietekmi uz mazo pelaģisko sugu un demersālajiem krājumiem, ir lietderīgi saglabāt esošos zvejas modeļus un Slovēnijas flotei nodrošināt piekļuvi minimālam apjomam mazo pelaģisko sugu krājumu un minimālai zvejas piepūles kvotai attiecībā uz demersālajiem krājumiem. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā Slovēnijas flotes īpatnības un to niecīgo ietekmi uz mazo pelaģisko sugu un demersālajiem krājumiem, ir lietderīgi saglabāt esošos zvejas modeļus un Slovēnijas flotei nodrošināt piekļuvi minimālam apjomam mazo pelaģisko sugu krājumu un minimālai zvejas piepūles kvotai attiecībā uz demersālajiem krājumiem.

| (14) | GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/4 par pārvaldības plānu par sarkanā koraļļa (Corallium rubrum) ilgtspējīgu izmantošanu Vidusjūrā (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā noteikts zvejas atļauju maksimālais skaits un ieguves limiti sarkanā koraļļa zvejniecībās. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(14)

GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/4 par pārvaldības plānu par sarkanā koraļļa (Corallium rubrum) ilgtspējīgu izmantošanu Vidusjūrā (GFCM 1.–27. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā noteikts zvejas atļauju maksimālais skaits un ieguves limiti sarkanā koraļļa zvejniecībās. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (15) | GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/2 par pārvaldības plānu par sarkanspuru pageles (Pagellus bogaraveo) ilgtspējīgu izmantošanu Alvoranas jūrā (GFCM 1.–3. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā noteikts nozvejas un zvejas piepūles limits, kura pamatā ir 2010.–2015. gadā atļautais un izmantotais vidējais apjoms. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(15)

GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/2 par pārvaldības plānu par sarkanspuru pageles (Pagellus bogaraveo) ilgtspējīgu izmantošanu Alvoranas jūrā (GFCM 1.–3. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā noteikts nozvejas un zvejas piepūles limits, kura pamatā ir 2010.–2015. gadā atļautais un izmantotais vidējais apjoms. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (16) | GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/1 par pārvaldības pasākumu kopumu attiecībā uz noenkurotu zivju pievilināšanas ierīču izmantošanu lielās korifēnas (Coryphaena hippurus) zvejniecībās Vidusjūrā (GFCM 1. –27. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā noteikts zvejas kuģu maksimālais skaits specializētajā lielās korifēnas zvejā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(16)

GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/1 par pārvaldības pasākumu kopumu attiecībā uz noenkurotu zivju pievilināšanas ierīču izmantošanu lielās korifēnas (Coryphaena hippurus) zvejniecībās Vidusjūrā (GFCM 1. –27. ģeogrāfiskais apakšapgabals), kurā noteikts zvejas kuģu maksimālais skaits specializētajā lielās korifēnas zvejā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (17) | GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/3, ar ko groza Ieteikumu GFCM/41/2017/4 par daudzgadu pārvaldības plānu akmeņplekstes zvejniecībām Melnajā jūrā (GFCM 29. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Ar minēto ieteikumu attiecībā uz akmeņpleksti tiek ieviesta atjaunināta reģionāla kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu sadales sistēma un turpmāki minētā krājuma saglabāšanas pasākumi un jo īpaši tiek noteikts divus mēnešus ilgs zvejas aizliegums un zvejas dienu skaits ierobežots līdz 180 dienām gadā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(17)

GFCM savā 43. gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pieņēma Ieteikumu GFCM/43/2019/3, ar ko groza Ieteikumu GFCM/41/2017/4 par daudzgadu pārvaldības plānu akmeņplekstes zvejniecībām Melnajā jūrā (GFCM 29. ģeogrāfiskais apakšapgabals). Ar minēto ieteikumu attiecībā uz akmeņpleksti tiek ieviesta atjaunināta reģionāla kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu sadales sistēma un turpmāki minētā krājuma saglabāšanas pasākumi un jo īpaši tiek noteikts divus mēnešus ilgs zvejas aizliegums un zvejas dienu skaits ierobežots līdz 180 dienām gadā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (18) | Kā norādīts GFCM zinātniskajā ieteikumā, lai nodrošinātu brētliņas krājuma ilgtspēju Melnajā jūrā, ir jāsaglabā pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības līmenis. Tādēļ ir lietderīgi arī turpmāk minētajam krājumam noteikt autonomu kvotu. |
| --- | --- |

(18)

Kā norādīts GFCM zinātniskajā ieteikumā, lai nodrošinātu brētliņas krājuma ilgtspēju Melnajā jūrā, ir jāsaglabā pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības līmenis. Tādēļ ir lietderīgi arī turpmāk minētajam krājumam noteikt autonomu kvotu.

| (19) | Zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(19)

Zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām.

| (20) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (5) ir ieviesti KPN ikgadējo pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem minētās regulas 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc un lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un izraisītu krājumu bioloģiskā stāvokļa pasliktināšanos, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(20)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (5) ir ieviesti KPN ikgadējo pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem minētās regulas 3. vai 4. pantu nepiemēro. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc un lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un izraisītu krājumu bioloģiskā stāvokļa pasliktināšanos, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (21) | Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (6) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(21)

Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (6) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

| (22) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(22)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

| (23) | Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, |
| --- | --- |

(23)

Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu 2021. gadam nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām Vidusjūrā un Melnajā jūrā.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kuri izmanto šādus zivju krājumus:

| a) | zutis (Anguilla anguilla), sarkanais korallis (Corallium rubrum) un lielā korifēna (Coryphaena hippurus) Vidusjūrā, kā definēts 4. panta b) punktā; |
| --- | --- |

a)

zutis (Anguilla anguilla), sarkanais korallis (Corallium rubrum) un lielā korifēna (Coryphaena hippurus) Vidusjūrā, kā definēts 4. panta b) punktā;

| b) | Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris), sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea), heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Vidusjūras rietumdaļā, kā definēts 4. panta c) punktā; |
| --- | --- |

b)

Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris), sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea), heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Vidusjūras rietumdaļā, kā definēts 4. panta c) punktā;

| c) | anšovs (Engraulis encrasicolus) un sardīne (Sardina pilchardus) Adrijas jūrā, kā definēts 4. panta d) punktā; |
| --- | --- |

c)

anšovs (Engraulis encrasicolus) un sardīne (Sardina pilchardus) Adrijas jūrā, kā definēts 4. panta d) punktā;

| d) | heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), parastā jūrasmēle (Solea solea), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Adrijas jūrā, kā definēts 4. panta d) punktā; |
| --- | --- |

d)

heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), parastā jūrasmēle (Solea solea), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) Adrijas jūrā, kā definēts 4. panta d) punktā;

| e) | sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) Sicīlijas šaurumā (definēts 4. panta e) punktā), Jonijas jūrā (definēta 4. panta f) punktā) un Levantes jūrā, kā definēts 4. panta g) punktā; |
| --- | --- |

e)

sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) Sicīlijas šaurumā (definēts 4. panta e) punktā), Jonijas jūrā (definēta 4. panta f) punktā) un Levantes jūrā, kā definēts 4. panta g) punktā;

| f) | sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) Alvoranas jūrā, kā definēts 4. panta h) punktā; |
| --- | --- |

f)

sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) Alvoranas jūrā, kā definēts 4. panta h) punktā;

| g) | brētliņa (Sprattus sprattus) un akmeņplekste (Scophthalmus maximus) Melnajā jūrā, kā definēts 4. panta i) punktā. |
| --- | --- |

g)

brētliņa (Sprattus sprattus) un akmeņplekste (Scophthalmus maximus) Melnajā jūrā, kā definēts 4. panta i) punktā.

2.   Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos uz to ir konkrēti norādīts.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

a)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

| b) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā; |
| --- | --- |

b)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras ūdeņu dzīvos resursus izmanto atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

| c) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:






  i) | zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma; |
| --- | --- | --- |

c)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i)

zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma;

| ii) | visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma; |
| --- | --- |

ii)

visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

| d) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij; |
| --- | --- |

d)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;

| e) | “autonoma Savienības kvota” ir nozvejas limits, kas autonomi iedalīts Savienības zvejas kuģiem apstākļos, kad nav vienošanās par KPN; |
| --- | --- |

e)

“autonoma Savienības kvota” ir nozvejas limits, kas autonomi iedalīts Savienības zvejas kuģiem apstākļos, kad nav vienošanās par KPN;

| f) | “analītiska kvota” ir autonoma Savienības kvota, par kuru ir pieejams analītisks novērtējums; |
| --- | --- |

f)

“analītiska kvota” ir autonoma Savienības kvota, par kuru ir pieejams analītisks novērtējums;

| g) | “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir tādi dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu, kas zinātniskā analīzē ir norādīti kā pietiekami kvalitatīvi, lai sniegtu zinātnisku ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; |
| --- | --- |

g)

“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir tādi dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu, kas zinātniskā analīzē ir norādīti kā pietiekami kvalitatīvi, lai sniegtu zinātnisku ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

| h) | “zivju pievilināšanas ierīce” ir jebkura jūrā peldoša noenkurota iekārta, ar ko paredzēts pievilināt zivis. |
| --- | --- |

h)

“zivju pievilināšanas ierīce” ir jebkura jūrā peldoša noenkurota iekārta, ar ko paredzēts pievilināt zivis.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | “GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (7) I pielikumā definētie apgabali; |
| --- | --- |

a)

“GFCM ģeogrāfiskie apakšapgabali” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1343/2011 (7) I pielikumā definētie apgabali;

GFCM

7

| b) | “Vidusjūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1.–27. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

b)

“Vidusjūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1.–27. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| c) | “Vidusjūras rietumdaļa” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

c)

“Vidusjūras rietumdaļa” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1., 2., 5., 6., 7., 8., 9., 10. un 11. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| d) | “Adrijas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

d)

“Adrijas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 17. un 18. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| e) | “Sicīlijas šaurums” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

e)

“Sicīlijas šaurums” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 12., 13., 14., 15. un 16. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| f) | “Jonijas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 19., 20. un 21. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

f)

“Jonijas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 19., 20. un 21. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| g) | “Levantes jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

g)

“Levantes jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 24., 25., 26. un 27. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| h) | “Alvoranas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1.–3. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi; |
| --- | --- |

h)

“Alvoranas jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 1.–3. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi;

GFCM

| i) | “Melnā jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 29. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi. |
| --- | --- |

i)

“Melnā jūra” ir Regulas (ES) Nr. 1343/2011 I pielikumā definētie GFCM 29. ģeogrāfiskā apakšapgabala ūdeņi.

GFCM

II SADAĻA

ZVEJAS IESPĒJAS

I NODAĻA

Vidusjūra

5. pants

Zutis

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejots zutis (Anguilla anguilla), proti, specializētai zvejai, nejaušai nozvejai un atpūtas zvejai visos Vidusjūras ūdeņos, arī saldūdeņos un pārejas iesāļūdeņos, piemēram, lagūnās un estuāros.

2.   Savienības zvejas kuģiem Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vidusjūrā aizliegts zuti zvejot triju secīgu mēnešu ilgā periodā, kuru nosaka katra dalībvalsts. Zvejas aizlieguma periods ir saskaņots ar Regulā (EK) Nr. 1100/2007 noteiktajiem saglabāšanas mērķiem, nacionālajiem pārvaldības plāniem un zušu migrācijas laikiem attiecīgajās dalībvalstīs. Par noteikto aizlieguma periodu dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms aizlieguma stāšanās spēkā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 2021. gada 31. janvārī.

3.   Dalībvalstis nepārsniedz zušu nozveju vai zvejas piepūles maksimālo apjomu, ko nosaka un īsteno ar to nacionālajiem pārvaldības plāniem, kurus pieņem saskaņā ar Regulas 1100/2007 2. un 4. pantu.

6. pants

Sarkanais korallis

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek iegūts sarkanais korallis (Corallium rubrum), proti, specializētajai un atpūtas zvejai Vidusjūrā.

2.   Specializētajā zvejā maksimālais zvejas atļauju skaits un maksimālais sarkanā koraļļa daudzums, ko ieguvuši Savienības zvejas kuģi un kas iegūts Savienības zvejas darbībās, nepārsniedz I pielikumā noteiktos apjomus.

3.   Savienības zvejas kuģiem, uz kuriem attiecas 2. punkts, ir aizliegts jūrā veikt sarkanā koraļļa pārkraušanu citā kuģī.

4.   Attiecībā uz atpūtas zveju dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizliegtu sarkanā koraļļa ieguvi un paturēšanu uz kuģa, pārkraušanu citā kuģī vai izkraušanu.

7. pants

Lielā korifēna

1.   Šo pantu piemēro visām komerciālajām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās, lai nozvejotu lielo korifēnu (Coryphaena hippurus), izmanto zivju pievilināšanas ierīces un kuras norisinās Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos.

2.   Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot lielo korifēnu, ir noteikts II pielikumā.

II NODAĻA

Vidusjūras rietumdaļa

8. pants

Demersālie krājumi

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejots no bentiskajiem krājumiem, kas minēti Regulas (ES) 2019/1022 1. panta 2. punktā, un kuras norisinās Vidusjūras rietumdaļā.

2.   Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle ir noteikta šīs regulas III pielikumā. Maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1022 9. pantu.

9. pants

Datu nosūtīšana

Zvejas piepūles datus dalībvalstis reģistrē un Komisijai nosūta saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1022 10. pantu.

Kad dalībvalstis saskaņā ar šo pantu iesūta Komisijai zvejas piepūles datus, tās izmanto III pielikumā noteiktos zvejas piepūles grupu kodus.

III NODAĻA

Adrijas jūra

10. pants

Mazo pelaģisko sugu krājumi

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejota sardīne (Sardina pilchardus) un anšovs (Engraulis encrasicolus) un kuras norisinās Adrijas jūrā.

2.   Maksimālais nozveju apjoms nepārsniedz IV pielikumā noteiktos apjomus.

3.   Dienu skaits, kurās Savienības zvejas kuģi Adrijas jūrā kā mērķsugu zvejo sardīni un anšovu, nepārsniedz 180 zvejas dienu gadā. Piemēro noteikumu, ka minētajā 180 zvejas dienu kopsummā ir maksimāli 144 zvejas dienas, kad kā mērķsugu zvejo sardīni, un maksimāli 144 dienas, kad kā mērķsugu zvejo anšovu.

4.   Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot mazo pelaģisko sugu zivis, ir noteikts IV pielikumā.

11. pants

Demersālie krājumi

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejots heks (Merluccius merluccius), Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus), parastā jūrasmēle (Solea solea), sārtā dziļūdens garnele (Parapenaeus longirostris) un svītrainā jūrasbarbe (Mullus barbatus) un kuras norisinās Adrijas jūrā.

2.   Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle un maksimālā flotes kapacitāte demersālajiem krājumiem, uz kuriem attiecas šis pants, ir noteikta IV pielikumā.

3.   Maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.

12. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesūta datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu, tās izmanto IV pielikumā noteiktos krājumu kodus.

IV NODAĻA

Jonijas jūra, Levantes jūra un Sicīlijas šaurums

13. pants

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejota sarkanā milzu garnele (Aristaeomorpha foliacea) un Āfrikas dziļūdens garnele (Aristeus antennatus) un kuras norisinās Jonijas jūrā, Levantes jūrā un Sicīlijas šaurumā.

2.   Maksimālais kuģu skaits, kuri izmanto grunts trali un kuriem atļauts zvejot demersālo krājumu zivis, ir noteikts V pielikumā.

V NODAĻA

Alvoranas jūra

14. pants

1.   Šo pantu piemēro Savienības zvejas kuģu veiktai komerciālajai zvejai ar āķu jedām un rokas āķu rindām, kurā tiek zvejota sarkanspuru pagele (Pagellus bogaraveo) un kura norisinās Alvoranas jūrā.

2.   Maksimālais nozveju apjoms nepārsniedz VI pielikumā noteiktos apjomus.

VI NODAĻA

Melnā jūra

15. pants

Brētliņas zvejas iespēju iedalījums

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejota brētliņa (Sprattus sprattus) un kuras norisinās Melnajā jūrā.

2.   Savienības autonomā kvota brētliņai, šādas kvotas iedalījums dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir izklāstīti VII pielikumā.

16. pants

Akmeņplekstes zvejas iespēju iedalījums

1.   Šo pantu piemēro visām Savienības zvejas kuģu darbībām un citām Savienības zvejas darbībām, kurās tiek zvejota akmeņplekste (Scophthalmus maximus) un kuras norisinās Melnajā jūrā.

2.   Akmeņplekstes KPN, kas piemērojama Savienības ūdeņos Melnajā jūrā, kā arī šādas KPN iedalījums dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir izklāstīti VII pielikumā.

17. pants

Akmeņplekstes zvejas piepūles pārvaldība

Savienības zvejas kuģi, kam akmeņpleksti zvejot atļauts saskaņā ar 16. pantu, neatkarīgi no kuģa lielākā garuma gadā izlieto ne vairāk par 180 zvejas dienām.

18. pants

Akmeņplekstes zvejas aizlieguma periods

Laikā no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam Savienības zvejas kuģiem Melnajā jūrā Savienības ūdeņos ir aizliegts veikt akmeņplekstes zvejas darbības, to vidū pārkraušanu citā kuģī, paturēšanu uz kuģa, izkraušanu un pirmo pārdošanu.

19. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju iedalījumu Melnajā jūrā

1.   Šīs regulas 15. un 16. pantā noteiktais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņu, kas veikta, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; un |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdali, kas veikta, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; un

| c) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu. |
| --- | --- |

c)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.

2.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

20. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesūta datus par Melnajā jūrā Savienības ūdeņos apzvejoto brētliņas un akmeņplekstes krājumu izkrāvumu apjomu, tās izmanto VII pielikumā noteiktos krājumu kodus.

III SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1022 (2019. gada 20. jūnijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu zvejniecībām, kas izmanto bentiskos krājumus Vidusjūras rietumu daļā, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 508/2014 (OV L 172, 26.6.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (ES) 2019/2236 (2019. gada 16. decembris), ar ko 2020. gadam nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Vidusjūrā un Melnajā jūrā (OV L 336, 30.12.2019., 14. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.).

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1343/2011 (2011. gada 13. decembris) par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (OV L 347, 30.12.2011., 44. lpp.).

7

GFCM

---

I PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS VIDUSJŪRĀ GFCM SARKANĀ KORAĻĻA PĀRVALDĪBAS DAUDZGADU PLĀNA KONTEKSTĀ

Šā pielikuma tabulā noteikts maksimālais sarkanā koraļļa zvejas atļauju skaits un nozveju apjoms Vidusjūrā.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ģeogrāfiskajiem apakšapgabaliem (ĢAA).

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Corallium rubrum | COL | Sarkanais korallis |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Corallium rubrum

COL

Sarkanais korallis

1. tabula

Maksimālais zvejas atļauju skaits (1)

| Dalībvalsts | Sarkanais korallis
  COL |
| --- | --- |
| Grieķija | 12 |
| Spānija | 0 (*1) |
| Francija | 32 |
| Horvātija | 28 |
| Itālija | 40 |

Dalībvalsts

Sarkanais korallis

COL

Grieķija

12

Spānija

0 (*1)

Francija

32

Horvātija

28

Itālija

40

2. tabula

Maksimālais ieguves apjoms dzīvsvara tonnās

| Suga: | Sarkanais korallis

  Corallium rubrum | Zona: | Savienības ūdeņi Vidusjūrā (1.–27. ĢAA)
  COL/GF1-27 |
| --- | --- | --- | --- |
| Grieķija | | 1,844 | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | | 0 | (*2) |
| Francija | | 1,400 | |
| Horvātija | | 1,226 | |
| Itālija | | 1,378 | |
| Savienība | | 5,848 | |
| KPN | Nepiemēro / nav vienošanās | |

Suga:

Sarkanais korallis

Corallium rubrum

Zona:

Savienības ūdeņi Vidusjūrā (1.–27. ĢAA)

COL/GF1-27

Grieķija

1,844

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

0

(*2)

Francija

1,400

Horvātija

1,226

Itālija

1,378

Savienība

5,848

KPN

Nepiemēro / nav vienošanās

---

(1)  Zvejas atļauju skaits, kas atspoguļo kuģu un/vai nirēju vai tādu pāru, ko veido viens nirējs un viens kuģis, skaitu, kam atļauts iegūt sarkano koralli.

(*1)  Saskaņā ar Spānijas ūdeņos noteikto pagaidu aizliegumu sarkanā koraļļa zvejniecībām.

(*2)  Saskaņā ar Spānijas ūdeņos noteikto pagaidu aizliegumu sarkanā koraļļa zvejniecībām.

---

II PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE VIDUSJŪRĀ LIELĀS KORIFĒNAS PĀRVALDĪBAS KONTEKSTĀ

Šā pielikuma tabulā noteikts maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot lielo korifēnu Vidusjūras starptautiskajos ūdeņos.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz Vidusjūras starptautiskajiem ūdeņiem.

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Coryphaena hippurus | DOL | Lielā korifēna |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Coryphaena hippurus

DOL

Lielā korifēna

Maksimālais zvejas atļauju skaits kuģiem, kuri darbojas starptautiskajos ūdeņos

| Dalībvalsts | Lielā korifēna
  DOL |
| --- | --- |
| Itālija | 797 |
| Malta | 130 |

Dalībvalsts

Lielā korifēna

DOL

Itālija

797

Malta

130

---

III PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE VIDUSJŪRAS RIETUMDAĻAS DEMERSĀLO KRĀJUMU PĀRVALDĪBAS KONTEKSTĀ

Šā pielikuma tabulās noteikta maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle (zvejas dienās) sadalījumā pa krājumu grupām, kas definētas Regulas (ES) 2019/1022 1. pantā, un kuģa lielākais garums attiecībā uz visu tipu traļiem (*1), ar kuriem Vidusjūras rietumdaļā apzvejo demersālos krājumus.

Uz šajā pielikumā noteikto maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli attiecas Regula (ES) 2019/1022 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pants.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ģeogrāfiskajiem apakšapgabaliem (ĢAA).

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Aristaeomorpha foliacea | ARS | Sarkanā milzu garnele |
| Aristeus antennatus | ARA | Āfrikas dziļūdens garnele |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Mullus barbatus | MUT | Svītrainā jūrasbarbe |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Parapenaeus longirostris | DPS | Sārtā dziļūdens garnele |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Aristaeomorpha foliacea

ARS

Sarkanā milzu garnele

Aristeus antennatus

ARA

Āfrikas dziļūdens garnele

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Mullus barbatus

MUT

Svītrainā jūrasbarbe

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Parapenaeus longirostris

DPS

Sārtā dziļūdens garnele

Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle zvejas dienās

| a) | Alvoranas jūra, Baleāru salas, Ziemeļspānija un Lionas līcis (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA)










  Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svītrainā jūrasbarbe 1., 5., 6. un 7. ĢAA; heks 1., 5., 6. un 7. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 1., 5. un 6. ĢAA; Norvēģijas omārs 5. un 6. ĢAA | < 12 m | 2 072 | 0 | 0 | EFF1/MED1_TR1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 22 260 | 0 | 0 | EFF1/MED1_TR2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 41 766 | 4 715 | 0 | EFF1/MED1_TR3 |
| ≥ 24 m | 14 710 | 5 737 | 0 | EFF1/MED1_TR4 |

a)

Alvoranas jūra, Baleāru salas, Ziemeļspānija un Lionas līcis (1., 2., 5., 6. un 7. ĢAA)

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Svītrainā jūrasbarbe 1., 5., 6. un 7. ĢAA; heks 1., 5., 6. un 7. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 1., 5. un 6. ĢAA; Norvēģijas omārs 5. un 6. ĢAA

< 12 m

2 072

0

0

EFF1/MED1_TR1

≥ 12 m un < 18 m

22 260

0

0

EFF1/MED1_TR2

≥ 18 m un < 24 m

41 766

4 715

0

EFF1/MED1_TR3

≥ 24 m

14 710

5 737

0

EFF1/MED1_TR4

| Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Āfrikas dziļūdens garnele 1., 5. un 6. un 7. ĢAA | < 12 m | 0 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 1 044 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 10 574 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR3 |
| ≥ 24 m | 8 488 | 0 | 0 | EFF2/MED1_TR4 |

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Āfrikas dziļūdens garnele 1., 5. un 6. un 7. ĢAA

< 12 m

0

0

0

EFF2/MED1_TR1

≥ 12 m un < 18 m

1 044

0

0

EFF2/MED1_TR2

≥ 18 m un < 24 m

10 574

0

0

EFF2/MED1_TR3

≥ 24 m

8 488

0

0

EFF2/MED1_TR4

| b) | Korsikas sala, Ligūrijas jūra, Tirēnu jūra un Sardīnijas sala (8., 9., 10. un 11. ĢAA)










  Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svītrainā jūrasbarbe 9., 10. un 11. ĢAA; heks 9., 10. un 11. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 9., 10. un 11. ĢAA; Norvēģijas omārs 9. un 10. ĢAA | < 12 m | 0 | 191 | 2 824 | EFF1/MED2_TR1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 0 | 764 | 42 487 | EFF1/MED2_TR2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 0 | 191 | 28 572 | EFF1/MED2_TR3 |
| ≥ 24 m | 0 | 191 | 3 813 | EFF1/MED2_TR4 |

b)

Korsikas sala, Ligūrijas jūra, Tirēnu jūra un Sardīnijas sala (8., 9., 10. un 11. ĢAA)

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Svītrainā jūrasbarbe 9., 10. un 11. ĢAA; heks 9., 10. un 11. ĢAA; sārtā dziļūdens garnele 9., 10. un 11. ĢAA; Norvēģijas omārs 9. un 10. ĢAA

< 12 m

0

191

2 824

EFF1/MED2_TR1

≥ 12 m un < 18 m

0

764

42 487

EFF1/MED2_TR2

≥ 18 m un < 24 m

0

191

28 572

EFF1/MED2_TR3

≥ 24 m

0

191

3 813

EFF1/MED2_TR4

| Krājumu grupa | Kuģa lielākais garums | Spānija | Francija | Itālija | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sarkanā milzu garnele 9., 10. un 11. ĢAA | < 12 m | 0 | 0 | 467 | EFF2/MED2_TR1 |
| ≥ 12 m un < 18 m | 0 | 0 | 3 447 | EFF2/MED2_TR2 |
| ≥ 18 m un < 24 m | 0 | 0 | 2 776 | EFF2/MED2_TR3 |
| ≥ 24 m | 0 | 0 | 371 | EFF2/MED2_TR4 |

Krājumu grupa

Kuģa lielākais garums

Spānija

Francija

Itālija

Zvejas piepūles grupas kods

Sarkanā milzu garnele 9., 10. un 11. ĢAA

< 12 m

0

0

467

EFF2/MED2_TR1

≥ 12 m un < 18 m

0

0

3 447

EFF2/MED2_TR2

≥ 18 m un < 24 m

0

0

2 776

EFF2/MED2_TR3

≥ 24 m

0

0

371

EFF2/MED2_TR4

---

(*1)  TBB, OTB, PTB, TBN, TBS, TB, OTM, PTM, TMS, TM, OTT, OT, PT, TX, OTP, TSP.

---

IV PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ADRIJAS JŪRĀ

Šā pielikuma tabulās noteiktas zvejas iespējas sadalījumā pa krājumiem vai kuģu zvejas piepūles grupām un – attiecīgā gadījumā – ar šo sadalījumu funkcionāli saistītie nosacījumi, kā arī maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot mazās pelaģiskās sugas.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pants.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ģeogrāfiskajiem apakšapgabaliem (ĢAA).

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Anšovs |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Mullus barbatus | MUT | Svītrainā jūrasbarbe |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Parapenaeus longirostris | DPS | Sārtā dziļūdens garnele |
| Sardina pilchardus | PIL | Sardīne |
| Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Engraulis encrasicolus

ANE

Anšovs

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Mullus barbatus

MUT

Svītrainā jūrasbarbe

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Parapenaeus longirostris

DPS

Sārtā dziļūdens garnele

Sardina pilchardus

PIL

Sardīne

Solea solea

SOL

Parastā jūrasmēle

| 1. | Mazo pelaģisko sugu krājumi 17. un 18. ĢAA
  Maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās









  Suga: | Mazās pelaģiskās sugas (anšovs un sardīne)

  Engraulis encrasicolus un Sardina pilchardus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi GFCM 17. un 18. ĢAA
  (SP1/GF1718) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 96 625 | (1)
   (2) | Maksimālais nozvejas apjoms.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro |

1.

Mazo pelaģisko sugu krājumi 17. un 18. ĢAA

Maksimālais nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās

Suga:

Mazās pelaģiskās sugas (anšovs un sardīne)

Engraulis encrasicolus un Sardina pilchardus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi GFCM 17. un 18. ĢAA

(SP1/GF1718)

Savienība

96 625

(1)
   (2)

Maksimālais nozvejas apjoms.

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

Maksimālā flotes kapacitāte, kas piemērojama traleriem un ar riņķvadu zvejojošiem kuģiem, kuri aktīvi zvejo mazās pelaģiskās sugas

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Kuģu skaits | kW | GT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | PS | 249 | 77 145,52 | 18 537,72 |
| Itālija | PTM-OTM-PS | 685 | 134 556,7 | 25 852 |
| Slovēnija (*1) | PS | 4 | 433,7 | 38,5 |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Kuģu skaits

kW

GT

Horvātija

PS

249

77 145,52

18 537,72

Itālija

PTM-OTM-PS

685

134 556,7

25 852

Slovēnija (*1)

PS

4

433,7

38,5

| 2. | Demersālie krājumi 17. un 18. ĢAA
  Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle (zvejas dienās) atkarībā no tā traļa tipa, ar kuru apzvejo demersālos krājumus 17. un 18. ĢAA (Adrijas jūra)









  Zvejas rīku tips | Krājumi | Dalībvalsts | Zvejas piepūle (zvejas dienas)
  2021. g. | Zvejas piepūles grupas kods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Traļi (OTB) | Heks, sārtā dziļūdens garnele, Norvēģijas omārs, svītrainā jūrasbarbe | Horvātija,
  GSAs 17-18 | 38 148 | EFF/MED3_OTB |
| Itālija,
  GSAs 17-18 | 98 898 | EFF/MED3_OTB |
| Slovēnija,
  GSA 17 | (*2) | EFF/MED3_OTB |
| Rāmja traļi (TBB) | Parastā jūrasmēle | Itālija,
  GSA 17 | 7 910 | EFF/MED3_TBB |

2.

Demersālie krājumi 17. un 18. ĢAA

Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle (zvejas dienās) atkarībā no tā traļa tipa, ar kuru apzvejo demersālos krājumus 17. un 18. ĢAA (Adrijas jūra)

Zvejas rīku tips

Krājumi

Dalībvalsts

Zvejas piepūle (zvejas dienas)

2021. g.

Zvejas piepūles grupas kods

Traļi (OTB)

Heks, sārtā dziļūdens garnele, Norvēģijas omārs, svītrainā jūrasbarbe

Horvātija,

GSAs 17-18

38 148

EFF/MED3_OTB

Itālija,

GSAs 17-18

98 898

EFF/MED3_OTB

Slovēnija,

GSA 17

(*2)

EFF/MED3_OTB

Rāmja traļi (TBB)

Parastā jūrasmēle

Itālija,

GSA 17

7 910

EFF/MED3_TBB

Maksimālā flotes kapacitāte, kas piemērojama kuģiem, kuri zvejo ar grunts trali un rāmja trali un kuriem atļauts apzvejot demersālos krājumus

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Kuģu skaits | kW | GT |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | OTB | 495 | 79 867,99 | 13 267,99 |
| Itālija | OTB-TBB | 1 363 | 260 618,37 | 47 148 |
| Slovēnija (*3) | OTB | 11 | 1 813,00 | 168,67 |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Kuģu skaits

kW

GT

Horvātija

OTB

495

79 867,99

13 267,99

Itālija

OTB-TBB

1 363

260 618,37

47 148

Slovēnija (*3)

OTB

11

1 813,00

168,67

---

(1)  Attiecībā uz Slovēniju par pamatu ņemti 2014. gada nozvejas apjomi, un nozvejām nebūtu jāpārsniedz 300 tonnas.

(2)  Tikai Horvātija, Itālija un Slovēnija.

(*1)  Noteikumu, kas paredzēts GFCM/42/2018/8 15. punktā, nepiemēro valstu flotēm, kurās ir mazāk nekā desmit kuģi zvejai ar riņķvadu un/vai pelaģiskie traleri, kas aktīvi apzvejo mazo pelaģisko sugu krājumus. Šādā gadījumā aktīvās flotes kapacitāte var palielināties ne vairāk kā par 50 % kuģu skaita ziņā un bruto tilpības (GT) un/vai reģistrētās bruto tilpības (GRT) un kilovatu (kW) izteiksmē.

(*2)  Slovēnijas karoga zvejas kuģiem, kuri OTB zvejas rīku izmanto 17. ĢAA, zvejas piepūles limits gadā nepārsniedz 3 000 zvejas dienas.

(*3)  GFCM/43/2019/5 9. punkta c) apakšpunkta un 28. punkta noteikumus nepiemēro valstu flotēm, kuras 9. punkta c) apakšpunktā minētajā atsauces periodā izmanto OTB un zvejo mazāk par 1 000 dienām. Tās aktīvās flotes zvejas kapacitāte, kura izmanto OTB, nepalielinās vairāk kā par 50 % salīdzinājumā ar atsauces periodu.

---

V PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS JONIJAS JŪRĀ, LEVANTES JŪRĀ UN SICĪLIJAS ŠAURUMĀ

Šā pielikuma tabulās noteikts maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts apzvejot demersālos krājumus Jonijas jūrā, Levantes jūrā un Sicīlijas šaurumā.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ģeogrāfiskajiem apakšapgabaliem (ĢAA).

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar zivju krājumu sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Aristaeomorpha foliacea | ARS | Sarkanā milzu garnele |
| Aristeus antennatus | ARA | Āfrikas dziļūdens garnele |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Aristaeomorpha foliacea

ARS

Sarkanā milzu garnele

Aristeus antennatus

ARA

Āfrikas dziļūdens garnele

| a) | Maksimālais kuģu zvejai ar grunts trali skaits, kam atļauts zvejot Jonijas jūrā (19., 20. un 21. ĢAA)







  Dalībvalsts | Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 19., 20. un 21. ĢAA | Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 19., 20. un 21. ĢAA |
| --- | --- | --- | --- |
| Grieķija | 263 | 263 |
| Itālija | 410 | 410 |
| Malta | 15 | 15 |

a)

Maksimālais kuģu zvejai ar grunts trali skaits, kam atļauts zvejot Jonijas jūrā (19., 20. un 21. ĢAA)

Dalībvalsts

Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 19., 20. un 21. ĢAA

Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 19., 20. un 21. ĢAA

Grieķija

263

263

Itālija

410

410

Malta

15

15

| b) | Maksimālais kuģu zvejai ar grunts trali skaits, kam atļauts zvejot Levantes jūrā (24., 25., 26. un 27. ĢAA)







  Dalībvalsts | Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 24., 25., 26. un 27. ĢAA | Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 24., 25., 26. un 27. ĢAA |
| --- | --- | --- | --- |
| Itālija | 80 | 80 |
| Kipra | 6 | 6 |

b)

Maksimālais kuģu zvejai ar grunts trali skaits, kam atļauts zvejot Levantes jūrā (24., 25., 26. un 27. ĢAA)

Dalībvalsts

Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 24., 25., 26. un 27. ĢAA

Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 24., 25., 26. un 27. ĢAA

Itālija

80

80

Kipra

6

6

| c) | Maksimālais kuģu zvejai ar grunts trali skaits, kam atļauts zvejot Sicīlijas šaurumā (12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA)







  Dalībvalsts | Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA | Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 2 | 2 |
| Itālija | 320 | 320 |
| Kipra | 1 | 1 |
| Malta | 15 | 15 |

c)

Maksimālais kuģu zvejai ar grunts trali skaits, kam atļauts zvejot Sicīlijas šaurumā (12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA)

Dalībvalsts

Sarkanā milzu garnele Savienības ūdeņos 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA

Āfrikas dziļūdens garnele Savienības ūdeņos 12., 13., 14., 15. un 16. ĢAA

Spānija

2

2

Itālija

320

320

Kipra

1

1

Malta

15

15

---

VI PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ALVORANAS JŪRĀ

Maksimālais tās nozvejas apjoms dzīvsvara tonnās, kuru veic ar āķu jedām un rokas āķu rindām

| Suga: | Sarkanspuru pagele

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības ūdeņi Alvoranas jūrā (1.-3. ĢAA)
  SBR/GF1-3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | | 225 | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | | 225 |
| KPN | Nepiemēro / nav vienošanās |

Suga:

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Zona:

Savienības ūdeņi Alvoranas jūrā (1.-3. ĢAA)

SBR/GF1-3

Spānija

225

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

225

KPN

Nepiemēro / nav vienošanās

---

VII PIELIKUMS

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS MELNAJĀ JŪRĀ

Šā pielikuma tabulās noteiktas KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās) sadalījumā pa krājumiem, kā arī attiecīgā gadījumā ar šo sadalījumu funkcionāli saistītie nosacījumi.

Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pants.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz GFCM ģeogrāfiskajiem apakšapgabaliem (ĢAA).

Šā pielikuma vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |
| Scophthalmus maximus | TUR | Akmeņplekste |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

Scophthalmus maximus

TUR

Akmeņplekste

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi Melnajā jūrā (29. ĢAA)
  (SPR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgārija | | | 8 032,50 | Analītiska kvota
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Rumānija | | | 3 442,50 |
| Savienība | | | 11 475 |
| KPN | Nepiemēro / nav vienošanās |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

Savienības ūdeņi Melnajā jūrā (29. ĢAA)

(SPR/F3742C)

Bulgārija

8 032,50

Analītiska kvota

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Rumānija

3 442,50

Savienība

11 475

KPN

Nepiemēro / nav vienošanās

| Suga: | Akmeņplekste

  Scophthalmus maximus | Zona: | Savienības ūdeņi Melnajā jūrā (29. ĢAA)
  (TUR/F3742C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaria | 75 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Romania | 75 | |
| Union | 150 | (*1) |
| TAC | 857 | |

Suga:

Akmeņplekste

Scophthalmus maximus

Zona:

Savienības ūdeņi Melnajā jūrā (29. ĢAA)

(TUR/F3742C)

Bulgaria

75

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Romania

75

Union

150

(*1)

TAC

857

---

(*1)  No 2021. gada 15. aprīļa līdz 15. jūnijam nav atļautas nekādas zvejas darbības, to vidū nozvejas pārkraušana citā kuģī, paturēšana uz kuģa, izkraušana un pirmā pārdošana.

---

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/20

---

PADOMES REGULA (ES) 2021/91

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko 2021. un 2022. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) ir prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) ir prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas starp dalībvalstīm būtu jāiedala veidā, kas nodrošina relatīvu katras dalībvalsts zvejas darbību stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību, un pienācīgi ņemot vērā Regulā (ES) Nr. 1380/2013 izklāstītos kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas starp dalībvalstīm būtu jāiedala veidā, kas nodrošina relatīvu katras dalībvalsts zvejas darbību stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību, un pienācīgi ņemot vērā Regulā (ES) Nr. 1380/2013 izklāstītos kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķus.

| (4) | Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriežoties ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(4)

Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriežoties ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.

| (5) | Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, kas ļauj aplēst to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, konkrēti arī pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām. |
| --- | --- |

(5)

Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, kas ļauj aplēst to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8. apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, konkrēti arī pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām.

| (6) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāns tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (2) un stājās spēkā 2019. gadā. Tā kā FMSY diapazonus nevar noteikt nevienam no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri ietilpst Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna darbības jomā, minēto krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētā plāna mērķiem un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, kā arī piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, ja nav pieejama atbilstoša zinātniska informācija, vienlaikus ņemot vērā grūtības vienlaicīgi zvejot visus krājumus maksimālā ilgtspējīgas ieguves (MSY) apjomā , jo īpaši situācijās, kad tas izraisa zvejniecības priekšlaicīgu slēgšanu. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāns tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (2) un stājās spēkā 2019. gadā. Tā kā FMSY diapazonus nevar noteikt nevienam no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri ietilpst Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna darbības jomā, minēto krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētā plāna mērķiem un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, kā arī piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā, ja nav pieejama atbilstoša zinātniska informācija, vienlaikus ņemot vērā grūtības vienlaicīgi zvejot visus krājumus maksimālā ilgtspējīgas ieguves (MSY) apjomā , jo īpaši situācijās, kad tas izraisa zvejniecības priekšlaicīgu slēgšanu.

| (7) | Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot minēto dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem. |
| --- | --- |

(7)

Ja krājuma KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot minēto dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem.

| (8) | Attiecībā uz dažām KPN jānorāda, ka dalībvalstīm, kurām kvota nav iedalīta, ir pieejamas kopīgas kvotas, kuras norāda kā kvotas “Citi”. Šādu kopīgo kvotu izmantojušās dalībvalstis vēlāk var iegūt pašas savu kvotu, piemēram, apmaiņas ceļā. Kad dalībvalstis Komisijai ziņo par nozvejām saistībā ar vienu un to pašu KPN, tām būtu jānošķir nozvejas, kas jāieskaita dalībvalsts pašas kvotā, un nozvejas, kas jāieskaita kopīgajā kvotā. Lai šāds nošķīrums būtu iespējams, būtu jāievieš atsevišķs ziņošanas kods. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz dažām KPN jānorāda, ka dalībvalstīm, kurām kvota nav iedalīta, ir pieejamas kopīgas kvotas, kuras norāda kā kvotas “Citi”. Šādu kopīgo kvotu izmantojušās dalībvalstis vēlāk var iegūt pašas savu kvotu, piemēram, apmaiņas ceļā. Kad dalībvalstis Komisijai ziņo par nozvejām saistībā ar vienu un to pašu KPN, tām būtu jānošķir nozvejas, kas jāieskaita dalībvalsts pašas kvotā, un nozvejas, kas jāieskaita kopīgajā kvotā. Lai šāds nošķīrums būtu iespējams, būtu jāievieš atsevišķs ziņošanas kods.

| (9) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (3) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minēto regulu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests vēl viens ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(9)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (3) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minēto regulu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests vēl viens ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (10) | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 izkraušanas pienākumu pilnībā piemēro no 2019. gada 1. janvāra un ir jāizkrauj visas to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu piemēro izkraušanas pienākumu, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un Regulas (ES) 2019/472 13. pantu ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus nosaka īpašu izmetumu plānu veidā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 izkraušanas pienākumu pilnībā piemēro no 2019. gada 1. janvāra un ir jāizkrauj visas to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu piemēro izkraušanas pienākumu, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un Regulas (ES) 2019/472 13. pantu ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus nosaka īpašu izmetumu plānu veidā.

| (11) | Nosakot zvejas iespējas to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz ICES ieteikumā norādīto kopējās nozvejas apjomu (nevis ieteikumā norādīto vēlamās nozvejas apjomu). Apjomi, kurus kā izņēmumu no izkraušanas pienākuma drīkst turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma. |
| --- | --- |

(11)

Nosakot zvejas iespējas to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz ICES ieteikumā norādīto kopējās nozvejas apjomu (nevis ieteikumā norādīto vēlamās nozvejas apjomu). Apjomi, kurus kā izņēmumu no izkraušanas pienākuma drīkst turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma.

| (12) | Zvejas iespēju noteikšanai būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (4) un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kuri izklāstīti Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, ko 2008. gadā pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, un saskaņā ar kuriem regulatoram vajadzētu būt piesardzīgākam gadījumos, kad informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumu nedrīkstētu izmantot par iemeslu, lai saglabāšanas un pārvaldības pasākumus atliktu vai neveiktu vispār. |
| --- | --- |

(12)

Zvejas iespēju noteikšanai būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (4) un sīki izstrādātajiem pārvaldības principiem, kuri izklāstīti Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, ko 2008. gadā pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, un saskaņā ar kuriem regulatoram vajadzētu būt piesardzīgākam gadījumos, kad informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Atbilstīgas zinātniskas informācijas trūkumu nedrīkstētu izmantot par iemeslu, lai saglabāšanas un pārvaldības pasākumus atliktu vai neveiktu vispār.

| (13) | Sarkanspuru pageles (Pagellus bogaraveo) nozvejas tiek gūtas Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) un Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) apgabalos, kas robežojas ar ICES 9. apakšapgabalu. Tā kā ICES dati par minētajiem piegulošajiem apgabaliem nav pilnīgi, KPN darbības jomai arī turpmāk būtu jāaptver tikai ICES 9. apakšapgabals. |
| --- | --- |

(13)

Sarkanspuru pageles (Pagellus bogaraveo) nozvejas tiek gūtas Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) un Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) apgabalos, kas robežojas ar ICES 9. apakšapgabalu. Tā kā ICES dati par minētajiem piegulošajiem apgabaliem nav pilnīgi, KPN darbības jomai arī turpmāk būtu jāaptver tikai ICES 9. apakšapgabals.

| (14) | Tā kā vēl nav panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti par KPN apjomu transzonāliem zivju krājumiem un lai izveidotu atbilstošu tiesisko regulējumu Savienības zvejas darbībām, līdz tiek pieņemti lēmumi par kopīgu pārvaldību, būtu jānosaka provizoriskas zvejas iespējas 2021. gada pirmajiem trim mēnešiem. Šādas provizoriskās zvejas iespējas būtu jānosaka tādā apmērā, kas neskar apspriežu rezultātus ar attiecīgajām trešām valstīm un neapdraud iespēju noteikt pastāvīgu KPN saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. Tāpēc saskaņā ar vispārēju pieeju tām būtu jāatbilst 25 % no Savienības zvejas iespēju daļas, kas noteikta 2020. gadam. Minētajām provizoriskajām zvejas iespējām nekādā gadījumā nevajadzētu būt tādām, kas kavētu noteikt galīgās zvejas iespējas saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem, jo īpaši Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (5), ko provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra, un apspriešanu rezultātiem, Savienības tiesisko regulējumu un zinātnisko ieteikumu. |
| --- | --- |

(14)

Tā kā vēl nav panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti par KPN apjomu transzonāliem zivju krājumiem un lai izveidotu atbilstošu tiesisko regulējumu Savienības zvejas darbībām, līdz tiek pieņemti lēmumi par kopīgu pārvaldību, būtu jānosaka provizoriskas zvejas iespējas 2021. gada pirmajiem trim mēnešiem. Šādas provizoriskās zvejas iespējas būtu jānosaka tādā apmērā, kas neskar apspriežu rezultātus ar attiecīgajām trešām valstīm un neapdraud iespēju noteikt pastāvīgu KPN saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. Tāpēc saskaņā ar vispārēju pieeju tām būtu jāatbilst 25 % no Savienības zvejas iespēju daļas, kas noteikta 2020. gadam. Minētajām provizoriskajām zvejas iespējām nekādā gadījumā nevajadzētu būt tādām, kas kavētu noteikt galīgās zvejas iespējas saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem, jo īpaši Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (5), ko provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra, un apspriešanu rezultātiem, Savienības tiesisko regulējumu un zinātnisko ieteikumu.

| (15) | ICES ieteica līdz 2024. gadam nezvejot Atlantijas lielgalvi (Hoplostethus atlanticus). Tā kā krājums ir noplicināts un neatjaunojas, ir lietderīgi saglabāt aizliegumu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut minētās sugas īpatņus. ICES norādīja, ka kopš 2010. gada Savienība nav veikusi specializēto minētās sugas zveju Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. |
| --- | --- |

(15)

ICES ieteica līdz 2024. gadam nezvejot Atlantijas lielgalvi (Hoplostethus atlanticus). Tā kā krājums ir noplicināts un neatjaunojas, ir lietderīgi saglabāt aizliegumu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut minētās sugas īpatņus. ICES norādīja, ka kopš 2010. gada Savienība nav veikusi specializēto minētās sugas zveju Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā.

| (16) | ICES ieteica līdz minimumam samazināt dziļūdens haizivju zvejas izraisīto mirstību. Dziļūdens haizivis ir ilgdzīvojošas sugas, vairojas lēni, un tās ir kļuvušas pārmērīgi izmantotas. Tāpēc būtu jāaizliedz minēto sugu zveja. |
| --- | --- |

(16)

ICES ieteica līdz minimumam samazināt dziļūdens haizivju zvejas izraisīto mirstību. Dziļūdens haizivis ir ilgdzīvojošas sugas, vairojas lēni, un tās ir kļuvušas pārmērīgi izmantotas. Tāpēc būtu jāaizliedz minēto sugu zveja.

| (17) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lai dalībvalstis varētu nodrošināt šīs regulas savlaicīgu piemērošanu, tai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(17)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lai dalībvalstis varētu nodrošināt šīs regulas savlaicīgu piemērošanu, tai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu nosaka Savienības zvejas kuģiem 2021. un 2022. gadā pieejamās ikgadējās zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem tajos Savienības ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, kuros jānosaka nozvejas limiti.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā minētās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:






  i) | zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma; |
| --- | --- | --- |

a)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i)

zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma;

| ii) | visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma; |
| --- | --- |

ii)

visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

| b) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij; |
| --- | --- |

b)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;

| c) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

c)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

| d) | “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; |
| --- | --- |

d)

“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

| e) | “Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (6) III pielikumā; |
| --- | --- |

e)

“Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 (6) III pielikumā;

ICES

6

| f) | “Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (7) II pielikumā; |
| --- | --- |

f)

“Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 (7) II pielikumā;

CECAF

7

| g) | “dziļūdens haizivis” ir šīs regulas pielikuma 1. daļas 2. punktā uzskaitītās sugas. |
| --- | --- |

g)

“dziļūdens haizivis” ir šīs regulas pielikuma 1. daļas 2. punktā uzskaitītās sugas.

3. pants

KPN un sadalījums

1.   To dziļūdens sugu KPN, kuras Savienības zvejas kuģi nozvejo Savienības ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, vajadzības gadījumā, ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi ir norādīti pielikumā.

2.   Savienības zvejas kuģiem šīs regulas pielikumā noteikto KPN robežās var atļaut zvejot ūdeņos, kas ir Apvienotās Karalistes zvejniecības jurisdikcijā, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 (8) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

4. pants

Apvienotajā Karalistē reģistrēti zvejas kuģi, kuri kuģo ar Apvienotās Karalistes karogu un kuri licencēti Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldes iestādē

Apvienotajā Karalistē reģistrētajiem zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Apvienotās Karalistes karogu un kuri licencēti Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldes iestādē, var atļaut zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas pielikumā noteikto KPN robežās, un uz tiem attiecas Regulā (ES) 2017/2403 izklāstītie nosacījumi.

5. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1.   Melnās matastes (Aphanopus carbo) KPN CECAF 34.1.2. apgabalā nosaka Portugāle. Šis krājums ir norādīts pielikumā.

2.   KPN, kas jānosaka Portugālei:

| a) | atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un |
| --- | --- |

a)

atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un

| b) | nodrošina šādu rezultātu:






  i) | ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana no 2019. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY apjomam; |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošina šādu rezultātu:

i)

ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana no 2019. gada ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY apjomam;

| ii) | ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

ii)

ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3.   Katru gadu līdz 15. martam Portugāle sniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | pieņemtā KPN; |
| --- | --- |

a)

pieņemtā KPN;

| b) | Portugāles savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN; |
| --- | --- |

b)

Portugāles savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtā KPN;

| c) | ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam. |
| --- | --- |

c)

ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.

6. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1.   Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (9) 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (9) 37. pantu;

| c) | pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2017/2403 12. panta 7. punktu; |
| --- | --- |

c)

pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 2017/2403 12. panta 7. punktu;

| d) | papildu izkrāvumus, kas atļauti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

d)

papildu izkrāvumus, kas atļauti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| e) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

e)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| f) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu. |
| --- | --- |

f)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.

2.   Pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN.

3.   Krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu, ja vien šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi.

4.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

7. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

Nozvejas, uz kurām neattiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā noteiktais izkraušanas pienākums, tiek paturētas uz kuģa vai izkrautas tikai tad, ja:

| a) | tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai |
| --- | --- |

a)

tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

| b) | tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

8. pants

Provizoriskās KPN piemērošana

1.   Ja šīs regulas pielikumā iekļautajā tabulā ir atsauce uz šo pantu, minētajā tabulā norādītās zvejas iespējas ir provizoriskas un tās piemēro no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Minētās provizoriskās zvejas iespējas neskar galīgo zvejas iespēju noteikšanu 2021. un 2022. gadam atbilstīgi starptautisko sarunu un/vai konsultāciju rezultātiem, zinātniskajam ieteikumam, Regulas (ES) Nr. 1380/2013 un attiecīgo daudzgadu plānu piemērojamajiem noteikumiem.

2.   Savienības zvejas kuģi var zvejot no krājumiem, uz kuriem attiecas 1. punktā minētās provizoriskās zvejas iespējas, Savienības un starptautiskajos ūdeņos un to trešo valstu ūdeņos, kuras ir Savienības zvejas kuģiem piešķīrušas piekļuvi saviem ūdeņiem.

9. pants

Aizliegums

Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts:

| a) | zvejot Atlantijas lielgalvi (Hoplostethus atlanticus) Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1.–10., 12. un 14. apakšapgabalā un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Atlantijas lielgalvi, kas nozvejots minētajos apakšapgabalos; |
| --- | --- |

a)

zvejot Atlantijas lielgalvi (Hoplostethus atlanticus) Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1.–10., 12. un 14. apakšapgabalā un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut Atlantijas lielgalvi, kas nozvejots minētajos apakšapgabalos;

Hoplostethus atlanticus

ICES

| b) | zvejot dziļūdens haizivis ICES 5.–9. apakšapgabalā, Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 10. apakšapgabalā, starptautiskajos ūdeņos ICES 12. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. apgabalā un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut dziļūdens haizivis, kas nozvejotas minētajos apgabalos. |
| --- | --- |

b)

zvejot dziļūdens haizivis ICES 5.–9. apakšapgabalā, Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 10. apakšapgabalā, starptautiskajos ūdeņos ICES 12. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. apgabalā un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut dziļūdens haizivis, kas nozvejotas minētajos apgabalos.

ICES

ICES

ICES

CECAF

10. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesniedz datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā tiek publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (OV L 83, 25.3.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

3

(4)  Nolīgums par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.).

4

(5)  
  OV L 444, 31.12.2020., 14. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

9

---

PIELIKUMS

1. DAĻA

Salīdzinoša tabula ar vispārpieņemtajiem un zinātniskajiem nosaukumiem un definīcija

| 1. | Šīs regulas piemērošanas vajadzībām izmanto šādu sugu vispārpieņemto un zinātnisko nosaukumu salīdzinošo tabulu:







  Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| Melnā mataste | BSF | Aphanopus carbo |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Apaļdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Ziemeļu makrūrzivs | RHG | Macrourus berglax |
| Sarkanspuru pagele | SBR | Pagellus bogaraveo |

1.

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Zinātniskais nosaukums

Melnā mataste

BSF

Aphanopus carbo

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Apaļdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Ziemeļu makrūrzivs

RHG

Macrourus berglax

Sarkanspuru pagele

SBR

Pagellus bogaraveo

| 2. | Šajā regulā “dziļūdens haizivis” ir šādas sugas:







  Vispārpieņemtais nosaukums | Trīsburtu kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- | --- |
| Dziļūdens kaķhaizivis | API | Apristurus spp. |
| Apmetņa haizivs | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Īsdzelkņhaizivis | CWO | Centrophorus spp. |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Gardeguna samtainā dzeloņzivs | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Melnā kaķhaizivs | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Samtainā laternhaizivs | ETX | Etmopterus spinax |
| Peles kaķhaizivs | GAM | Galeus murinus |
| Sešžaunu haizivs | SBL | Hexanchus griseus |
| Buru haizivs | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Aszobe | SYR | Scymnodon ringens |
| Grenlandes haizivs | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

Vispārpieņemtais nosaukums

Trīsburtu kods

Zinātniskais nosaukums

Dziļūdens kaķhaizivis

API

Apristurus spp.

Apmetņa haizivs

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Īsdzelkņhaizivis

CWO

Centrophorus spp.

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Gardeguna samtainā dzeloņzivs

CYP

Centroscymnus crepidater

Melnā kaķhaizivs

CFB

Centroscyllium fabricii

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Samtainā laternhaizivs

ETX

Etmopterus spinax

Peles kaķhaizivs

GAM

Galeus murinus

Sešžaunu haizivs

SBL

Hexanchus griseus

Buru haizivs

OXN

Oxynotus paradoxus

Aszobe

SYR

Scymnodon ringens

Grenlandes haizivs

GSK

Somniosus microcephalus

2. DAĻA

Ikgadējās zvejas iespējas (dzīvsvara tonnās)

Ja vien nav norādīts citādi, šajā pielikumā minētās zvejas zonas ir ICES zonas.

Šajā daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā pēc sugas nosaukuma latīņu valodā.

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6., 7. un 12. zonā
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 7 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. pantu. |
| Igaunija | 4 | |
| Īrija | 18 | |
| Spānija | 35 | |
| Francija | 494 | |
| Latvija | 23 | |
| Lietuva | 0 | |
| Polija | 0 | |
| Citi | 2 | (1) |
| Savienība | 583 | |
| Apvienotā Karaliste | 35 | |
| KPN | 618 | |

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6., 7. un 12. zonā

(BSF/56712-)

Vācija

7

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Igaunija

4

Īrija

18

Spānija

35

Francija

494

Latvija

23

Lietuva

0

Polija

0

Citi

2

(1)

Savienība

583

Apvienotā Karaliste

35

KPN

618

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 8., 9. un 10. zonā
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2021 | | 2022 | | Piesardzīga KPN |
| Spānija | 7 | | 7 | |
| Francija | 18 | | 18 | |
| Portugāle | 2 241 | | 2 241 | |
| Savienība | 2 266 | | 2 266 | |
| KPN | 2 266 | | 2 266 | |

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 8., 9. un 10. zonā

(BSF/8910-)

Gads

2021

2022

Piesardzīga KPN

Spānija

7

7

Francija

18

18

Portugāle

2 241

2 241

Savienība

2 266

2 266

KPN

2 266

2 266

| Suga: | Melnā mataste

  Aphanopus carbo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2021 | 2022 | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 4. pantu. |
| Portugāle | Jānosaka | | Jānosaka | |
| Savienība | Jānosaka | (2) | Jānosaka | (2) |
| KPN | Jānosaka | (2) | Jānosaka | (2) |

Suga:

Melnā mataste

Aphanopus carbo

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā

(BSF/C3412-)

Gads

2021

2022

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 4. pantu.

Portugāle

Jānosaka

Jānosaka

Savienība

Jānosaka

(2)

Jānosaka

(2)

KPN

Jānosaka

(2)

Jānosaka

(2)

| Suga: | Beriksas

  Beryx spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 2 | (3) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. pantu. |
| Spānija | 14 | (3) |
| Francija | 4 | (3) |
| Portugāle | 41 | (3) |
| Savienība | 61 | (3) |
| Apvienotā Karaliste | 2 | (3) |
| KPN | 63 | (3) |

Suga:

Beriksas

Beryx spp.

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā

(ALF/3X14-)

Īrija

2

(3)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Spānija

14

(3)

Francija

4

(3)

Portugāle

41

(3)

Savienība

61

(3)

Apvienotā Karaliste

2

(3)

KPN

63

(3)

| Suga: | Apaļdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 3. zonā
  (RNG/03-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2021 | 2022 | Piesardzīga KPN |
| Dānija | 4,730 | (4)
   (5) | 4,730 | (4)
   (5) |
| Vācija | 0,027 | (4)
   (5) | 0,027 | (4)
   (5) |
| Zviedrija | 0,243 | (4)
   (5) | 0,243 | (4)
   (5) |
| Savienība | 5 | (4)
   (5) | 5 | (4)
   (5) |
| KPN | 5 | (4)
   (5) | 5 | (4)
   (5) |

Suga:

Apaļdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 3. zonā

(RNG/03-)

Gads

2021

2022

Piesardzīga KPN

Dānija

4,730

(4)
   (5)

4,730

(4)
   (5)

Vācija

0,027

(4)
   (5)

0,027

(4)
   (5)

Zviedrija

0,243

(4)
   (5)

0,243

(4)
   (5)

Savienība

5

(4)
   (5)

5

(4)
   (5)

KPN

5

(4)
   (5)

5

(4)
   (5)

| Suga: | Apaļdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā
  (RNG/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 | (6)
   (7) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. pantu. |
| Igaunija | 9 | (6)
   (7) |
| Īrija | 42 | (6)
   (7) |
| Spānija | 10 | (6)
   (7) |
| Francija | 527 | (6)
   (7) |
| Lietuva | 12 | (6)
   (7) |
| Polija | 6 | (6)
   (7) |
| Citi | 1 | (6)
   (7)
   (8) |
| Savienība | 608 | (6)
   (7) |
| Apvienotā Karaliste | 31 | (6)
   (7) |
| KPN | 639 | (6)
   (7) |

Suga:

Apaļdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā

(RNG/5B67-)

Vācija

1

(6)
   (7)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Igaunija

9

(6)
   (7)

Īrija

42

(6)
   (7)

Spānija

10

(6)
   (7)

Francija

527

(6)
   (7)

Lietuva

12

(6)
   (7)

Polija

6

(6)
   (7)

Citi

1

(6)
   (7)
   (8)

Savienība

608

(6)
   (7)

Apvienotā Karaliste

31

(6)
   (7)

KPN

639

(6)
   (7)

| Suga: | Apaļdeguna garaste

  Coryphaenoides rupestris | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 8., 9., 10., 12. un 14. zonā
  (RNG/8X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 4 | (9)
   (10) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. pantu. |
| Īrija | 1 | (9)
   (10) |
| Spānija | 410 | (9)
   (10) |
| Francija | 19 | (9)
   (10) |
| Latvija | 7 | (9)
   (10) |
| Lietuva | 1 | (9)
   (10) |
| Polija | 128 | (9)
   (10) |
| Savienība | 570 | (9)
   (10) |
| Apvienotā Karaliste | 2 | (9)
   (10) |
| KPN | 572 | (9)
   (10) |

Suga:

Apaļdeguna garaste

Coryphaenoides rupestris

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 8., 9., 10., 12. un 14. zonā

(RNG/8X14-)

Vācija

4

(9)
   (10)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Īrija

1

(9)
   (10)

Spānija

410

(9)
   (10)

Francija

19

(9)
   (10)

Latvija

7

(9)
   (10)

Lietuva

1

(9)
   (10)

Polija

128

(9)
   (10)

Savienība

570

(9)
   (10)

Apvienotā Karaliste

2

(9)
   (10)

KPN

572

(9)
   (10)

| Suga: | Sarkanspuru pagele

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 1 | (11) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. pantu. |
| Spānija | 21 | (11) |
| Francija | 1 | (11) |
| Citi | 1 | (11)
   (12) |
| Savienība | 24 | (11) |
| Apvienotā Karaliste | 3 | (11) |
| KPN | 27 | (11) |

Suga:

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā

(SBR/678-)

Īrija

1

(11)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Spānija

21

(11)

Francija

1

(11)

Citi

1

(11)
   (12)

Savienība

24

(11)

Apvienotā Karaliste

3

(11)

KPN

27

(11)

| Suga: | Sarkanspuru pagele

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 9. zonā
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2021 | | 2022 | | Piesardzīga KPN |
| Spānija | 93 | | 93 | |
| Portugāle | 25 | | 25 | |
| Savienība | 118 | | 118 | |
| KPN | 119 | | 119 | |

Suga:

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 9. zonā

(SBR/09-)

Gads

2021

2022

Piesardzīga KPN

Spānija

93

93

Portugāle

25

25

Savienība

118

118

KPN

119

119

| Suga: | Sarkanspuru pagele

  Pagellus bogaraveo | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 10. zonā
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. pantu. |
| Portugāle | 136 | |
| Savienība | 137 | |
| Apvienotā Karaliste | 1 | |
| KPN | 138 | |

Suga:

Sarkanspuru pagele

Pagellus bogaraveo

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 10. zonā

(SBR/10-)

Spānija

1

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. pantu.

Portugāle

136

Savienība

137

Apvienotā Karaliste

1

KPN

138

---

(1)  Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BSF/56712_AMS).

(2)  Tādā pašā apmērā kā Portugālei.

(3)  Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(4)  Apaļdeguna garastes specializētā zveja 3.a zonā nav atļauta.

(5)  Ziemeļu makrūrzivs specializētā zveja nav atļauta. Ziemeļu makrūrzivs (RHG/03-) piezvejas ieskaita šajā kvotā. Tās nepārsniedz 1 % no kvotas.

(6)  Ne vairāk kā 10 % no katras kvotas drīkst nozvejot Savienības un starptautiskajos ūdeņos 8., 9., 10., 12. un 14. zonā (RNG/*8X14- apaļdeguna garastei; RHG/*8X14- ziemeļu makrūrzivs piezvejām).

(7)  Ziemeļu makrūrzivs specializētā zveja nav atļauta. Ziemeļu makrūrzivs (RHG/5B67-) piezvejas ieskaita šajā kvotā. Tās nepārsniedz 1 % no kvotas.

(8)  Vienīgi piezvejai. Specializētā zveja nav atļauta. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (RNG/5B67_AMS apaļdeguna garastei; RHG/5B67_AMS ziemeļu makrūrzivij).

(9)  Ne vairāk kā 10 % no katras kvotas drīkst nozvejot Savienības un starptautiskajos ūdeņos 5.b, 6. un 7. zonā (RNG/*5B67- apaļdeguna garastei; RHG/*5B67- ziemeļu makrūrzivs piezvejām).

(10)  Ziemeļu makrūrzivs specializētā zveja nav atļauta. Ziemeļu makrūrzivs (RHG/8X14-) piezvejas ieskaita šajā kvotā. Tās nepārsniedz 1 % no kvotas.

(11)  Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

(12)  Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SBR/678_AMS).

---

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/31

---

PADOMES REGULA (ES) 2021/92

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

| (2) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ievērojot pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī konsultatīvo padomju ieteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 (1) paredzēts, ka saglabāšanas pasākumi ir jāpieņem, ievērojot pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, tostarp attiecīgā gadījumā ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī konsultatīvo padomju ieteikumus.

| (3) | Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, zvejas iespējas ir jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā izklāstītajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Ievērojot minētās regulas 16. panta 1. punktu, dalībvalstīm iedalītajām zvejas iespējām ir jānodrošina ikvienai dalībvalstij ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīva stabilitāte. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, zvejas iespējas ir jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā izklāstītajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Ievērojot minētās regulas 16. panta 1. punktu, dalībvalstīm iedalītajām zvejas iespējām ir jānodrošina ikvienai dalībvalstij ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīva stabilitāte.

| (4) | Tātad kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs. |
| --- | --- |

(4)

Tātad kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs.

| (5) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, izkraušanas pienākumu pilnā apmērā piemēro no 2019. gada 1. janvāra un ir jāizkrauj visas to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ievieš izkraušanas pienākumu, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus nosaka īpašu izmetumu plānu veidā. |
| --- | --- |

(5)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu, izkraušanas pienākumu pilnā apmērā piemēro no 2019. gada 1. janvāra un ir jāizkrauj visas to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ievieš izkraušanas pienākumu, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus nosaka īpašu izmetumu plānu veidā.

| (6) | Zvejas iespējās, kas noteiktas to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējās nozvejas skaitli (nevis ieteikumā norādīto vēlamās nozvejas skaitli). Daudzumi, kurus kā izņēmumu no izkraušanas pienākuma drīkst turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju skaitļa. |
| --- | --- |

(6)

Zvejas iespējās, kas noteiktas to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējās nozvejas skaitli (nevis ieteikumā norādīto vēlamās nozvejas skaitli). Daudzumi, kurus kā izņēmumu no izkraušanas pienākuma drīkst turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju skaitļa.

| (7) | Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES sniegtais zinātniskais ieteikums paredz nulles apjoma nozveju. Ja minēto krājumu KPN tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās nozvejas, tostarp piezvejas no minētajiem krājumiem, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību minētajiem krājumiem panākt labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi zvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, kas gūtas no minētajiem krājumiem. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un piezveju novēršanu. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES sniegtais zinātniskais ieteikums paredz nulles apjoma nozveju. Ja minēto krājumu KPN tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās nozvejas, tostarp piezvejas no minētajiem krājumiem, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību minētajiem krājumiem panākt labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi zvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, kas gūtas no minētajiem krājumiem. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un piezveju novēršanu.

| (8) | Lai jauktu sugu zvejniecībās cik vien iespējams garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamo piezveju. |
| --- | --- |

(8)

Lai jauktu sugu zvejniecībās cik vien iespējams garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamo piezveju.

| (9) | Lai samazinātu nozveju no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas KPN, zvejas iespējas minēto krājumu zvejā būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nelikumīgu nozvejas izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi. |
| --- | --- |

(9)

Lai samazinātu nozveju no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas KPN, zvejas iespējas minēto krājumu zvejā būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nelikumīgu nozvejas izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi.

| (10) | Saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plānu, kas noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (2) (“rietumu ūdeņu daudzgadu plāns”), zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas atbilst minētās regulas 2. pantā definētajiem F
  MSY
  diapazoniem, minētās regulas 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem bija jāsasniedz cik vien iespējams drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam ir jāuztur F
  MSY
  diapazonos saskaņā ar minētās regulas 4. pantu. Tāpēc kopējā zvejas izraisītā Eiropas labraka (Dicentrarchus labrax) mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā būtu jānosaka saskaņā ar MSY, ņemot vērā komerciālo un atpūtas nozveju un ieskaitot izmetumus (saskaņā ar ICES ieteikumu kopā 3108 tonnas). Dalībvalstīm jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka to flotu un atpūtas zvejnieku veiktās zvejas izraisīta zivju mirstība nepārsniedz FMSY punkta vērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. un 4. punktā. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plānu, kas noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472 (2) (“rietumu ūdeņu daudzgadu plāns”), zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas atbilst minētās regulas 2. pantā definētajiem F
  MSY
  diapazoniem, minētās regulas 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem bija jāsasniedz cik vien iespējams drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam ir jāuztur F
  MSY
  diapazonos saskaņā ar minētās regulas 4. pantu. Tāpēc kopējā zvejas izraisītā Eiropas labraka (Dicentrarchus labrax) mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā būtu jānosaka saskaņā ar MSY, ņemot vērā komerciālo un atpūtas nozveju un ieskaitot izmetumus (saskaņā ar ICES ieteikumu kopā 3108 tonnas). Dalībvalstīm jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka to flotu un atpūtas zvejnieku veiktās zvejas izraisīta zivju mirstība nepārsniedz FMSY punkta vērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. un 4. punktā.

| (11) | Ņemot vērā atpūtas zvejas būtisko ietekmi uz Eiropas labraka krājumiem, būtu jāturpina arī līdzšinējie pasākumi, kas noteikti šādām zvejniecībām. Zinātnisko ieteikumu ietvaros būtu jāturpina piemērot dienas individuālo limitu. Ņemot vērā pietiekamas selektivitātes trūkumu un to, ka, iespējams, tiks nozvejots lielāks skaits īpatņu nekā noteiktie limiti, būtu jāizslēdz stacionāri tīkli. Ņemot vērā vidiskos, sociālos un ekonomiskos apstākļus un jo īpaši komerciālo zvejnieku atkarību no minētajiem krājumiem piekrastes kopienās, minētie pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp komerciālo un atpūtas zvejnieku interesēm. Minētie pasākumi jo īpaši ļautu atpūtas zvejniekiem veikt zvejas darbības, ņemot vērā to ietekmi uz minētajiem krājumiem. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā atpūtas zvejas būtisko ietekmi uz Eiropas labraka krājumiem, būtu jāturpina arī līdzšinējie pasākumi, kas noteikti šādām zvejniecībām. Zinātnisko ieteikumu ietvaros būtu jāturpina piemērot dienas individuālo limitu. Ņemot vērā pietiekamas selektivitātes trūkumu un to, ka, iespējams, tiks nozvejots lielāks skaits īpatņu nekā noteiktie limiti, būtu jāizslēdz stacionāri tīkli. Ņemot vērā vidiskos, sociālos un ekonomiskos apstākļus un jo īpaši komerciālo zvejnieku atkarību no minētajiem krājumiem piekrastes kopienās, minētie pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp komerciālo un atpūtas zvejnieku interesēm. Minētie pasākumi jo īpaši ļautu atpūtas zvejniekiem veikt zvejas darbības, ņemot vērā to ietekmi uz minētajiem krājumiem.

| (12) | Attiecībā uz zuša (Anguilla anguilla) krājumu ICES ir ieteikusi visu antropogēno mirstību, tostarp to, kas rodas atpūtas un komerciālās zvejniecības dēļ, samazināt līdz nulles līmenim vai uzturēt pēc iespējas tuvāku nulles līmenim. Turklāt Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/1, ar ko izveido pārvaldības pasākumus attiecībā uz zuti Vidusjūrā. Ir lietderīgi saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un tāpēc attiecībā uz visu zuša zveju un visiem zuša dzīves posmiem arī ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos, kā arī iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, saglabāt trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizlieguma periodu. Zvejas aizlieguma periodam būtu jāsaskan ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 (3) noteiktajiem saglabāšanas mērķiem un zušu migrācijas paradumiem, tāpēc ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos ir lietderīgi šādu zveju aizliegt no 2021. gada 1. augusta līdz 2022. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz zuša (Anguilla anguilla) krājumu ICES ir ieteikusi visu antropogēno mirstību, tostarp to, kas rodas atpūtas un komerciālās zvejniecības dēļ, samazināt līdz nulles līmenim vai uzturēt pēc iespējas tuvāku nulles līmenim. Turklāt Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/1, ar ko izveido pārvaldības pasākumus attiecībā uz zuti Vidusjūrā. Ir lietderīgi saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un tāpēc attiecībā uz visu zuša zveju un visiem zuša dzīves posmiem arī ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos, kā arī iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, saglabāt trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizlieguma periodu. Zvejas aizlieguma periodam būtu jāsaskan ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 (3) noteiktajiem saglabāšanas mērķiem un zušu migrācijas paradumiem, tāpēc ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos ir lietderīgi šādu zveju aizliegt no 2021. gada 1. augusta līdz 2022. gada 28. februārim.

| (13) | Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir bijušas noteiktas nulles apjomā un saistītas ar pienākumu tūlīt atbrīvot nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls bija minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis un pieņēmums, ka, tā kā sugas izdzīvotība ir augsta, zvejas izraisītā zivju mirstība izmetumu dēļ nepalielināsies un izmetumi labvēlīgi ietekmēs šo sugu saglabāšanos. Ja vien nepiemēro kādu no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma, minēto sugu nozvejas no 2019. gada 1. janvāra tomēr ir jāizkrauj. Šādas atkāpes minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā ir atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kuras kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts KZP jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt minēto sugu zvejošanu attiecīgajos apgabalos. |
| --- | --- |

(13)

Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir bijušas noteiktas nulles apjomā un saistītas ar pienākumu tūlīt atbrīvot nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls bija minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis un pieņēmums, ka, tā kā sugas izdzīvotība ir augsta, zvejas izraisītā zivju mirstība izmetumu dēļ nepalielināsies un izmetumi labvēlīgi ietekmēs šo sugu saglabāšanos. Ja vien nepiemēro kādu no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma, minēto sugu nozvejas no 2019. gada 1. janvāra tomēr ir jāizkrauj. Šādas atkāpes minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā ir atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kuras kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts KZP jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt minēto sugu zvejošanu attiecīgajos apgabalos.

| (14) | Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem. |
| --- | --- |

(14)

Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem.

| (15) | Daudzgadu plāns Ziemeļjūrai tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 (4) un stājās spēkā 2018. gadā. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāns ir stājies spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minēto plānu 1. pantā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka atbilstoši minētajos plānos paredzētajiem mērķapjomiem (FMSY diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem. FMSY diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Ja nav pieejama atbilstoša zinātniska informācija, zvejas iespējas piezvejas sugu krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts minētajos daudzgadu plānos. |
| --- | --- |

(15)

Daudzgadu plāns Ziemeļjūrai tika izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 (4) un stājās spēkā 2018. gadā. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāns ir stājies spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minēto plānu 1. pantā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka atbilstoši minētajos plānos paredzētajiem mērķapjomiem (FMSY diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem. FMSY diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Ja nav pieejama atbilstoša zinātniska informācija, zvejas iespējas piezvejas sugu krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts minētajos daudzgadu plānos.

| (16) | Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pantā noteikts: kad zinātniskais ieteikums liecina, ka šā plāna 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par limita references rādītāju (Blim
  ), ir jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert attiecīgā krājuma specializētās zvejniecības apturēšanu un minētā krājuma vai citu zvejniecības apzvejoto krājumu zvejas iespēju atbilstošu samazināšanu. |
| --- | --- |

(16)

Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pantā noteikts: kad zinātniskais ieteikums liecina, ka šā plāna 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par limita references rādītāju (Blim
  ), ir jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert attiecīgā krājuma specializētās zvejniecības apturēšanu un minētā krājuma vai citu zvejniecības apzvejoto krājumu zvejas iespēju atbilstošu samazināšanu.

| (17) | Zilās tunzivs KPN attiecībā uz Atlantijas okeāna austrumu daļas un Vidusjūras krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1627 (5). |
| --- | --- |

(17)

Zilās tunzivs KPN attiecībā uz Atlantijas okeāna austrumu daļas un Vidusjūras krājumiem būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1627 (5).

| (18) | 2018. gada 17. decembrīICES publicēja zinātnisko ieteikumu elastībai starp apgabaliem attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) ICES 8.c un 9.a rajonā. Saskaņā ar ICES ieteikumu elastībai starp abu minēto krājumu apgabaliem nebūtu jāpārsniedz starpība starp nozvejas apjomu, kas atbilst Fp.05 lielai zvejas izraisītajai mirstībai, un noteikto KPN. Tāpat nevajadzētu KPN nodot krājumam, kura nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim
  . Ar šāda zinātniskā ieteikuma nosacījumiem attiecībā uz stavridām elastība starp apgabaliem (īpašs nosacījums), proti, starp ICES 9. apakšapgabalu un ICES 8.c rajonu attiecībā uz 2021. gadu būtu jānosaka 10 % apmērā. |
| --- | --- |

(18)

2018. gada 17. decembrīICES publicēja zinātnisko ieteikumu elastībai starp apgabaliem attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) ICES 8.c un 9.a rajonā. Saskaņā ar ICES ieteikumu elastībai starp abu minēto krājumu apgabaliem nebūtu jāpārsniedz starpība starp nozvejas apjomu, kas atbilst Fp.05 lielai zvejas izraisītajai mirstībai, un noteikto KPN. Tāpat nevajadzētu KPN nodot krājumam, kura nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim
  . Ar šāda zinātniskā ieteikuma nosacījumiem attiecībā uz stavridām elastība starp apgabaliem (īpašs nosacījums), proti, starp ICES 9. apakšapgabalu un ICES 8.c rajonu attiecībā uz 2021. gadu būtu jānosaka 10 % apmērā.

| (19) | Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, kas ļauj novērtēt to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, konkrēti arī pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām. |
| --- | --- |

(19)

Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, kas ļauj novērtēt to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, konkrēti arī pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām.

| (20) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (6) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu racionālas un atbildīgas jūras bioloģisko resursu izmantošanas principa piemērošanu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānolemj, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskām KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. |
| --- | --- |

(20)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 (6) tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, tostarp minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu racionālas un atbildīgas jūras bioloģisko resursu izmantošanas principa piemērošanu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānolemj, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskām KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā.

| (21) | Turklāt, ņemot vērā to, ka COD/03AS, COD/5BE6A, WHG/56-14, WHG/07A un PLE/7HJK krājumu biomasa ir mazāka par Blim
  , un to, ka 2021. gadā ir atļauta tikai piezveja un zinātniskā zveja, Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Īrija, Nīderlande un Zviedrija ir apņēmušās nepiemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu attiecībā uz minētajiem krājumiem pārvietošanai no 2020. gada uz 2021. gadu, lai nozveja 2021. gadā nepārsniegtu minētajiem krājumiem noteiktās KPN. |
| --- | --- |

(21)

Turklāt, ņemot vērā to, ka COD/03AS, COD/5BE6A, WHG/56-14, WHG/07A un PLE/7HJK krājumu biomasa ir mazāka par Blim
  , un to, ka 2021. gadā ir atļauta tikai piezveja un zinātniskā zveja, Beļģija, Dānija, Francija, Vācija, Īrija, Nīderlande un Zviedrija ir apņēmušās nepiemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu attiecībā uz minētajiem krājumiem pārvietošanai no 2020. gada uz 2021. gadu, lai nozveja 2021. gadā nepārsniegtu minētajiem krājumiem noteiktās KPN.

| (22) | Ja krājuma KPN iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem. |
| --- | --- |

(22)

Ja krājuma KPN iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem.

| (23) | Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2021. gadam ir jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu. |
| --- | --- |

(23)

Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2021. gadam ir jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu.

| (24) | Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem. |
| --- | --- |

(24)

Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem.

| (25) | Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju minēto sugu zvejas aizliegumu. |
| --- | --- |

(25)

Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju minēto sugu zvejas aizliegumu.

| (26) | 2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē minētās konvencijas I un II pielikumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

(26)

2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē minētās konvencijas I un II pielikumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos.

| (27) | Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (7) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(27)

Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (7) un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.

| (28) | Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu un ar tām saistīto piezveju pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Gaidāms, ka attiecīgais ICES zinātniskais ieteikums kļūs pieejams tikai 2021. gada februārī, tāpēc ir lietderīgi līdz ieteikuma saņemšanai KPN un kvotas minētajam krājumam provizoriski noteikt nulles apjomā. |
| --- | --- |

(28)

Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu un ar tām saistīto piezveju pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Gaidāms, ka attiecīgais ICES zinātniskais ieteikums kļūs pieejams tikai 2021. gada februārī, tāpēc ir lietderīgi līdz ieteikuma saņemšanai KPN un kvotas minētajam krājumam provizoriski noteikt nulles apjomā.

| (29) | Savienības KPN Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. apakšapgabalā neskar Savienības nostāju par attiecīgo Savienības daļu šajā zvejniecībā. |
| --- | --- |

(29)

Savienības KPN Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. apakšapgabalā neskar Savienības nostāju par attiecīgo Savienības daļu šajā zvejniecībā.

| (30) | Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) savā gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā pieņēma saglabāšanas pasākumu attiecībā uz abiem sarkanasaru krājumiem Irmingera jūrā un blakusesošajos ūdeņos, aizliedzot šo krājumu specializēto zveju. Turklāt tā aizliedza zvejas darbības apgabalā, kur koncentrējas sarkanasari, lai līdz minimumam samazinātu piezvejas. Minētais NEAFC pasākums, pamatojoties uz ICES ieteikumu par nulles apjoma nozvejām, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. NEAFC nespēja pieņemt ieteikumu attiecībā uz sarkanasariem ICES 1. un 2. apakšapgabalā. Šim krājumam attiecīgā KPN būtu jānosaka saskaņā ar NEAFC pausto Savienības nostāju. |
| --- | --- |

(30)

Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) savā gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā pieņēma saglabāšanas pasākumu attiecībā uz abiem sarkanasaru krājumiem Irmingera jūrā un blakusesošajos ūdeņos, aizliedzot šo krājumu specializēto zveju. Turklāt tā aizliedza zvejas darbības apgabalā, kur koncentrējas sarkanasari, lai līdz minimumam samazinātu piezvejas. Minētais NEAFC pasākums, pamatojoties uz ICES ieteikumu par nulles apjoma nozvejām, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. NEAFC nespēja pieņemt ieteikumu attiecībā uz sarkanasariem ICES 1. un 2. apakšapgabalā. Šim krājumam attiecīgā KPN būtu jānosaka saskaņā ar NEAFC pausto Savienības nostāju.

| (31) | Covid-19 pandēmijas dēļ Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksme 2020. gadā tika aizstāta ar lēmumu pieņemšanas procesu, izmantojot saraksti, kas sākās 2020. gada oktobrī un kam būtu jābeidzas 2021. gada janvāra sākumā. Viens no minētā lēmumu pieņemšanas procesa galvenajiem mērķiem bija ļaut turpināt esošos pasākumus, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, vajadzības gadījumā veicot nelielus tehniskus pielāgojumus. |
| --- | --- |

(31)

Covid-19 pandēmijas dēļ Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksme 2020. gadā tika aizstāta ar lēmumu pieņemšanas procesu, izmantojot saraksti, kas sākās 2020. gada oktobrī un kam būtu jābeidzas 2021. gada janvāra sākumā. Viens no minētā lēmumu pieņemšanas procesa galvenajiem mērķiem bija ļaut turpināt esošos pasākumus, kuru termiņš beidzas 2020. gadā, vajadzības gadījumā veicot nelielus tehniskus pielāgojumus.

| (32) | ICCAT Ieteikums 19-04 attiecībā uz zilo tunzivju pārvaldības plānu nosaka KPN tikai 2019. un 2020. gadam. Tāpēc ICCAT vēl ir jāpieņem lēmums par KPN līmeni 2021. gadam. Ņemot vērā lēmumu pieņemšanas procesu 2020. gadā, ir ierosināts ievērot zinātnisko ieteikumu, kurā rekomendēts KPN saglabāt 36 000 tonnu apmērā. Lai gan šķiet, ka ir konsenss attiecībā uz KPN apjomu, pastāv risks, ka ICCAT to oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā līmenī, bet, ja ICCAT pieņems citādu KPN, tā būtu jāpārskata pēc iespējas drīz. |
| --- | --- |

(32)

ICCAT Ieteikums 19-04 attiecībā uz zilo tunzivju pārvaldības plānu nosaka KPN tikai 2019. un 2020. gadam. Tāpēc ICCAT vēl ir jāpieņem lēmums par KPN līmeni 2021. gadam. Ņemot vērā lēmumu pieņemšanas procesu 2020. gadā, ir ierosināts ievērot zinātnisko ieteikumu, kurā rekomendēts KPN saglabāt 36 000 tonnu apmērā. Lai gan šķiet, ka ir konsenss attiecībā uz KPN apjomu, pastāv risks, ka ICCAT to oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā līmenī, bet, ja ICCAT pieņems citādu KPN, tā būtu jāpārskata pēc iespējas drīz.

| (33) | ICCAT lēmumu pieņemšanas procesā 2020. gadā Savienība ierosināja visaptverošu plānu, kurā bija iekļauta KPN ar mērķi nekavējoties apturēt īsspuru mako pārzveju Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, kā arī virkne atbalsta pasākumu, lai vēl vairāk samazinātu to mirstību. Tā kā ICCAT nav panākts konsenss un ņemot vērā krājuma slikto stāvokli, kā arī to, ka Savienība ir atbildīga par divām trešdaļām no nozveju apjoma, Savienībai būtu jānosaka vienpusējs nozvejas limits minētajai sugai. Minētais nozvejas limits atbilstu Savienības daļai no limita, ko pieprasa Zinātniskā komiteja ICCAT līmenī. |
| --- | --- |

(33)

ICCAT lēmumu pieņemšanas procesā 2020. gadā Savienība ierosināja visaptverošu plānu, kurā bija iekļauta KPN ar mērķi nekavējoties apturēt īsspuru mako pārzveju Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, kā arī virkne atbalsta pasākumu, lai vēl vairāk samazinātu to mirstību. Tā kā ICCAT nav panākts konsenss un ņemot vērā krājuma slikto stāvokli, kā arī to, ka Savienība ir atbildīga par divām trešdaļām no nozveju apjoma, Savienībai būtu jānosaka vienpusējs nozvejas limits minētajai sugai. Minētais nozvejas limits atbilstu Savienības daļai no limita, ko pieprasa Zinātniskā komiteja ICCAT līmenī.

| (34) | ICCAT Ieteikums 17-04 par ieguves noteikumiem attiecībā uz Ziemeļatlantijas garspuru tunzivīm nosaka KPN tikai laikposmam no 2018.–2020. gadam. Tāpēc ICCAT vēl ir jāpieņem lēmums par KPN līmeni 2021. gadam. Ņemot vērā lēmumu pieņemšanas procesu 2020. gadā, ir ierosināts ievērot zinātnisko ieteikumu, kurā rekomendēts jauno KPN noteikt, pamatojoties uz pašreizējiem pagaidu ieguves noteikumiem, un nozvejas un citu limitu proporcionālu palielināšanu īstenot tikai vienam gadam. Lai gan šķiet, ka ir konsenss attiecībā uz KPN apjomu, pastāv risks, ka ICCAT to oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā līmenī, bet, ja ICCAT pieņems citādu KPN, tā būtu jāpārskata pēc iespējas drīz. |
| --- | --- |

(34)

ICCAT Ieteikums 17-04 par ieguves noteikumiem attiecībā uz Ziemeļatlantijas garspuru tunzivīm nosaka KPN tikai laikposmam no 2018.–2020. gadam. Tāpēc ICCAT vēl ir jāpieņem lēmums par KPN līmeni 2021. gadam. Ņemot vērā lēmumu pieņemšanas procesu 2020. gadā, ir ierosināts ievērot zinātnisko ieteikumu, kurā rekomendēts jauno KPN noteikt, pamatojoties uz pašreizējiem pagaidu ieguves noteikumiem, un nozvejas un citu limitu proporcionālu palielināšanu īstenot tikai vienam gadam. Lai gan šķiet, ka ir konsenss attiecībā uz KPN apjomu, pastāv risks, ka ICCAT to oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā līmenī, bet, ja ICCAT pieņems citādu KPN, tā būtu jāpārskata pēc iespējas drīz.

| (35) | Ņemot vērā lēmumu pieņemšanas procesu 2020. gadā, ICCAT vēl nav oficiāli pieņēmusi KPN attiecībā uz lielacu tunzivi, dzeltenspuru tunzivi, Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu. Lai gan šķiet, ka ir konsenss attiecībā uz KPN apjomiem, pastāv risks, ka ICCAT tos oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā līmenī, bet, ja ICCAT pieņems citādas KPN, tās būtu jāpārskata pēc iespējas drīz. |
| --- | --- |

(35)

Ņemot vērā lēmumu pieņemšanas procesu 2020. gadā, ICCAT vēl nav oficiāli pieņēmusi KPN attiecībā uz lielacu tunzivi, dzeltenspuru tunzivi, Atlantijas zilo marlīnu un balto marlīnu. Lai gan šķiet, ka ir konsenss attiecībā uz KPN apjomiem, pastāv risks, ka ICCAT tos oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā līmenī, bet, ja ICCAT pieņems citādas KPN, tās būtu jāpārskata pēc iespējas drīz.

| (36) | Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā pieņēma mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim. Nosakot zvejas iespējas 2021. gadam, būtu jāņem vērā kvotu apguve 2020. gadā. |
| --- | --- |

(36)

Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā pieņēma mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim. Nosakot zvejas iespējas 2021. gadam, būtu jāņem vērā kvotu apguve 2020. gadā.

| (37) | Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) savā gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā saglabāja iepriekš pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Minētie pasākumi būtu jāturpina ieviest Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(37)

Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) savā gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā saglabāja iepriekš pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Minētie pasākumi būtu jāturpina ieviest Savienības tiesību aktos.

| (38) | Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks no 2021. gada 21. janvāra līdz 1. februārim. Līdz tam SPRFMO konvencijas apgabalā būtu provizoriski jāsaglabā pašreizējie pasākumi. |
| --- | --- |

(38)

Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks no 2021. gada 21. janvāra līdz 1. februārim. Līdz tam SPRFMO konvencijas apgabalā būtu provizoriski jāsaglabā pašreizējie pasākumi.

| (39) | Gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) nepanāca konsensu par jaunākā tropisko tunzivju pasākuma pagarināšanu, kura termiņš beidzās 2020. gada 31. decembrī. Tādējādi tropisko tunzivju zveja Klusā okeāna austrumu daļā no 2021. gada 1. janvāra netiks regulēta. Ņemot vērā KZP piesardzības principu, ir lietderīgi, ka Savienība turpina piemērot noteikumus par tropiskajām tunzivīm, kas izklāstīti Padomes Regulā (ES) 2020/123 (8), līdz IATTC vienosies par jaunu tropisko tunzivju pasākumu. |
| --- | --- |

(39)

Gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) nepanāca konsensu par jaunākā tropisko tunzivju pasākuma pagarināšanu, kura termiņš beidzās 2020. gada 31. decembrī. Tādējādi tropisko tunzivju zveja Klusā okeāna austrumu daļā no 2021. gada 1. janvāra netiks regulēta. Ņemot vērā KZP piesardzības principu, ir lietderīgi, ka Savienība turpina piemērot noteikumus par tropiskajām tunzivīm, kas izklāstīti Padomes Regulā (ES) 2020/123 (8), līdz IATTC vienosies par jaunu tropisko tunzivju pasākumu.

| (40) | Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (CCSBT) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā apstiprināja gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņemto dienvidu tunzivs KPN 2021. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(40)

Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (CCSBT) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā apstiprināja gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņemto dienvidu tunzivs KPN 2021. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (41) | Savā gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) nolēma 2021. gadā piemērot 2020. gada KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām līdz tās nākamajai gadskārtējai sanāksmei 2021. gadā. Minētie pasākumi būtu jāturpina ieviest Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(41)

Savā gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) nolēma 2021. gadā piemērot 2020. gada KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām līdz tās nākamajai gadskārtējai sanāksmei 2021. gadā. Minētie pasākumi būtu jāturpina ieviest Savienības tiesību aktos.

| (42) | Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā pagarināja tropisko tunzivju saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Tā arī precizēja nozvejas limitus, kas piemērojami Savienības kuģiem zvejai ar āķu jedām, kuri zvejo lielacu tunzivis. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(42)

Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā pagarināja tropisko tunzivju saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Tā arī precizēja nozvejas limitus, kas piemērojami Savienības kuģiem zvejai ar āķu jedām, kuri zvejo lielacu tunzivis. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (43) | Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 42. gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā ir pieņēmusi virkni zvejas iespēju 2021. gadam. Minētie pasākumi būtu jāturpina ieviest Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(43)

Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 42. gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā ir pieņēmusi virkni zvejas iespēju 2021. gadam. Minētie pasākumi būtu jāturpina ieviest Savienības tiesību aktos.

| (44) | Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) septītajā pušu sanāksmē 2020. gadā tika saglabātas 2019. gadā pieņemtās KPN attiecībā uz krājumiem, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(44)

Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) septītajā pušu sanāksmē 2020. gadā tika saglabātas 2019. gadā pieņemtās KPN attiecībā uz krājumiem, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

| (45) | Attiecībā uz sniega krabju zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru 1920. gada 9. februāra Līgums attiecība uz Špicbergenu (Svalbāra) (“Parīzes 1920. gada līgums”) visām minētā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, tostarp zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts divās Norvēģijai adresētās verbālnotās, kas datētas ar 2016. gada 25. oktobri un 2017. gada 24. februāri. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju iegūšana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šī joma, ir lietderīgi noteikt to kuģu skaitu, kam ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2021. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā primārā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(45)

Attiecībā uz sniega krabju zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru 1920. gada 9. februāra Līgums attiecība uz Špicbergenu (Svalbāra) (“Parīzes 1920. gada līgums”) visām minētā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, tostarp zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts divās Norvēģijai adresētās verbālnotās, kas datētas ar 2016. gada 25. oktobri un 2017. gada 24. februāri. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju iegūšana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šī joma, ir lietderīgi noteikt to kuģu skaitu, kam ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2021. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā primārā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm.

| (46) | Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (9), kuru izdevusi Savienība, ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai pieejamas Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

(46)

Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (9), kuru izdevusi Savienība, ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai pieejamas Savienības ūdeņos.

| (47) | Daži noteikumi ir jāpiemēro pastāvīgi, un tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikā no 2021. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2022. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam. |
| --- | --- |

(47)

Daži noteikumi ir jāpiemēro pastāvīgi, un tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikā no 2021. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2022. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam.

| (48) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atļaušanu individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(48)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atļaušanu individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10).

| (49) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu un attiecībā uz izklājlapu formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un iesūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. |
| --- | --- |

(49)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu un attiecībā uz izklājlapu formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un iesūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.

| (50) | Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus, kuri attiecas uz konkrētiem reģioniem un kuriem būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas sākumdiena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. |
| --- | --- |

(50)

Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus, kuri attiecas uz konkrētiem reģioniem un kuriem būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas sākumdiena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.

| (51) | Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņem gada beigās, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti periodam, kas sākas 2020. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. |
| --- | --- |

(51)

Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņem gada beigās, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti periodam, kas sākas 2020. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā.

| (52) | Sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības liela daļa krājumu kļūst par kopīgiem krājumiem. Komisija veiks divpusējas apspriešanās ar Apvienoto Karalisti, divpusējās apspriešanās ar Norvēģiju un trīspusējas apspriešanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju, pamatojoties uz Savienības nostājas projektu, kas jāapstiprina Padomei. Tā kā minētās apspriešanās vēl nav noslēgtas, Padomei, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un piekrastes valstu tiesības un pienākumus, kā arī to suverenitāti un jurisdikciju, būtu jānosaka provizoriskas KPN, kas jānozvejo Savienības un starptautiskajos ūdeņos, un ūdeņos, kuriem Savienības kuģiem piekļuvi ir piešķīrušas trešās valstis. |
| --- | --- |

(52)

Sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības liela daļa krājumu kļūst par kopīgiem krājumiem. Komisija veiks divpusējas apspriešanās ar Apvienoto Karalisti, divpusējās apspriešanās ar Norvēģiju un trīspusējas apspriešanās ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju, pamatojoties uz Savienības nostājas projektu, kas jāapstiprina Padomei. Tā kā minētās apspriešanās vēl nav noslēgtas, Padomei, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) un piekrastes valstu tiesības un pienākumus, kā arī to suverenitāti un jurisdikciju, būtu jānosaka provizoriskas KPN, kas jānozvejo Savienības un starptautiskajos ūdeņos, un ūdeņos, kuriem Savienības kuģiem piekļuvi ir piešķīrušas trešās valstis.

| (53) | Provizoriskajām KPN vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu ilgtspējīgu Savienības zvejas darbību turpināšanu līdz brīdim, kad apspriešanās tiks pabeigtas saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu un starptautiskajām saistībām vai, ja tās nevar veiksmīgi pabeigt, līdz brīdim, kad Padome 2021. gadā noteiks vienpusējas Savienības KPN. Minētajām provizoriskajām zvejas iespējām nekādā gadījumā nevajadzētu traucēt noteikt galīgās zvejas iespējas saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem, jo īpaši saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (11), kuru provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra (12), un apspriešanos rezultātiem, Savienības tiesisko regulējumu un zinātniskajiem ieteikumiem. Kopumā tām būtu jāatbilst 25 % no 2020. gadam noteikto zvejas iespēju Savienības daļas. Minēto zvejas iespēju Savienības daļa tika aprēķināta saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu un “Hāgas preferencēm”. Šī pieeja neskar pieeju, kas var tikt izmantota turpmākajos starptautiskajos nolīgumos. Ļoti retos gadījumos būtu jāizmanto atšķirīga procentuālā daļa, ja krājumi galvenokārt tiek zvejoti gada sākumā vai ja zinātniskie ieteikumi pieprasa ievērojami samazināt zvejas iespējas. Savienība ir apspriedusies ar attiecīgajām trešām valstīm par pieeju provizorisko KPN noteikšanai. |
| --- | --- |

(53)

Provizoriskajām KPN vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu ilgtspējīgu Savienības zvejas darbību turpināšanu līdz brīdim, kad apspriešanās tiks pabeigtas saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu un starptautiskajām saistībām vai, ja tās nevar veiksmīgi pabeigt, līdz brīdim, kad Padome 2021. gadā noteiks vienpusējas Savienības KPN. Minētajām provizoriskajām zvejas iespējām nekādā gadījumā nevajadzētu traucēt noteikt galīgās zvejas iespējas saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem, jo īpaši saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (11), kuru provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra (12), un apspriešanos rezultātiem, Savienības tiesisko regulējumu un zinātniskajiem ieteikumiem. Kopumā tām būtu jāatbilst 25 % no 2020. gadam noteikto zvejas iespēju Savienības daļas. Minēto zvejas iespēju Savienības daļa tika aprēķināta saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu un “Hāgas preferencēm”. Šī pieeja neskar pieeju, kas var tikt izmantota turpmākajos starptautiskajos nolīgumos. Ļoti retos gadījumos būtu jāizmanto atšķirīga procentuālā daļa, ja krājumi galvenokārt tiek zvejoti gada sākumā vai ja zinātniskie ieteikumi pieprasa ievērojami samazināt zvejas iespējas. Savienība ir apspriedusies ar attiecīgajām trešām valstīm par pieeju provizorisko KPN noteikšanai.

| (54) | Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Eiropas labraka nārsta bara biomasa Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienviddaļā (ICES 4.b, 4.c, 7.a, un 7.d–7.h rajonā) kopš 2009. gada samazinās un šobrīd ir zem MSY Btrigger
  un tikai nedaudz virs Blim
  . Pateicoties Savienības veiktajiem pasākumiem, ir samazinājusies zvejas izraisīta zivju mirstība – tā pašreiz ir zem FMSY
  punkta vērtības. Tomēr krājumu papildināšanās ir lēna un kopš 2008. gada svārstās, nesekojot konkrētai tendencei. Tādēļ, kamēr notiek apspriešanās ar trešām valstīm, būtu jāturpina provizoriski piemērot nozvejas limitus, vienlaikus nodrošinot, ka zvejas izraisītas šā krājuma zivju mirstības mērķapjoms nepārsniedz MSY. Ņemot vērā, ka Eiropas labraka krājums minētajā apgabalā ir kopīgs ar trešām valstīm, attiecībā uz šo krājumu būtu jānosaka provizoriski pasākumi 2021. gada pirmajam ceturksnim, gaidot starptautisko sarunu un apspriešanos iznākumu. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar zinātnisko ieteikumu Eiropas labraka nārsta bara biomasa Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienviddaļā (ICES 4.b, 4.c, 7.a, un 7.d–7.h rajonā) kopš 2009. gada samazinās un šobrīd ir zem MSY Btrigger
  un tikai nedaudz virs Blim
  . Pateicoties Savienības veiktajiem pasākumiem, ir samazinājusies zvejas izraisīta zivju mirstība – tā pašreiz ir zem FMSY
  punkta vērtības. Tomēr krājumu papildināšanās ir lēna un kopš 2008. gada svārstās, nesekojot konkrētai tendencei. Tādēļ, kamēr notiek apspriešanās ar trešām valstīm, būtu jāturpina provizoriski piemērot nozvejas limitus, vienlaikus nodrošinot, ka zvejas izraisītas šā krājuma zivju mirstības mērķapjoms nepārsniedz MSY. Ņemot vērā, ka Eiropas labraka krājums minētajā apgabalā ir kopīgs ar trešām valstīm, attiecībā uz šo krājumu būtu jānosaka provizoriski pasākumi 2021. gada pirmajam ceturksnim, gaidot starptautisko sarunu un apspriešanos iznākumu.

| (55) | 2021. gadam ICES iesaka norādīt, ka mencas un merlanga krājumi Ķeltu jūrā ir zem Blim
  . Attiecībā uz šiem krājumiem īpaši korektīvie pasākumi jau tika veikti, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2020/123. Minēto pasākumu nolūks bija sekmēt attiecīgo krājumu atjaunošanu. Attiecībā uz mencu veikto pasākumu nolūks ir uzlabot selektivitāti, nosakot, ka apgabalos, kuros mencu nozveja ir ievērojama, ir obligāti jāizmanto zvejas rīki, ar kuriem mencas piezvejas līmenis ir zemāks, tādējādi samazinot minētā krājuma zvejas izraisīto mirstību jauktu sugu zvejniecībās. Attiecībā uz merlangu veiktie pasākumi satur tehniskas izmaiņas zvejas rīku raksturlielumos, lai samazinātu merlanga piezveju. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pantā ir noteikts – ja zinātniskais ieteikums liecina, ka nārsta bara biomasa kādam no minētā plāna 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem ir mazāka par Blim
  , ir jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu drīzu krājuma atgriešanos līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert specializētās attiecīgo krājumu zvejas apturēšanu un atbilstošu zvejas iespēju samazināšanu minētajiem krājumiem vai citiem krājumiem zvejā, kurā gūst mencas vai merlanga piezvejas. |
| --- | --- |

(55)

2021. gadam ICES iesaka norādīt, ka mencas un merlanga krājumi Ķeltu jūrā ir zem Blim
  . Attiecībā uz šiem krājumiem īpaši korektīvie pasākumi jau tika veikti, ievērojot Padomes Regulu (ES) 2020/123. Minēto pasākumu nolūks bija sekmēt attiecīgo krājumu atjaunošanu. Attiecībā uz mencu veikto pasākumu nolūks ir uzlabot selektivitāti, nosakot, ka apgabalos, kuros mencu nozveja ir ievērojama, ir obligāti jāizmanto zvejas rīki, ar kuriem mencas piezvejas līmenis ir zemāks, tādējādi samazinot minētā krājuma zvejas izraisīto mirstību jauktu sugu zvejniecībās. Attiecībā uz merlangu veiktie pasākumi satur tehniskas izmaiņas zvejas rīku raksturlielumos, lai samazinātu merlanga piezveju. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pantā ir noteikts – ja zinātniskais ieteikums liecina, ka nārsta bara biomasa kādam no minētā plāna 1. panta 1. punktā minētajiem krājumiem ir mazāka par Blim
  , ir jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas ir vajadzīgi, lai nodrošinātu drīzu krājuma atgriešanos līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert specializētās attiecīgo krājumu zvejas apturēšanu un atbilstošu zvejas iespēju samazināšanu minētajiem krājumiem vai citiem krājumiem zvejā, kurā gūst mencas vai merlanga piezvejas.

| (56) | Pasākumi mencveidīgo zivju piezvejas samazināšanai funkcionālā ziņā ir saistīti ar tādu sugu KPN, kas nozvejotas jauktu sugu zvejniecībās kopā ar mencveidīgajām zivīm (piemēram, pikšu, megrimu, Eiropas jūrasvelnu un Norvēģijas omāru), jo, ja minētie pasākumi netiek ieviesti, mērķsugu KPN apjomi būtu jāsamazina, lai nodrošinātu, ka mencveidīgo sugu krājumi spēj atjaunoties. Tādēļ tiek ierosināts minētos pasākumus pieņemt arī 2021. gadam, ņemot vērā minēto pasākumu turpmāko novērtējumu un darbu, ko veikušas ziemeļrietumu ūdeņu dalībvalstis. |
| --- | --- |

(56)

Pasākumi mencveidīgo zivju piezvejas samazināšanai funkcionālā ziņā ir saistīti ar tādu sugu KPN, kas nozvejotas jauktu sugu zvejniecībās kopā ar mencveidīgajām zivīm (piemēram, pikšu, megrimu, Eiropas jūrasvelnu un Norvēģijas omāru), jo, ja minētie pasākumi netiek ieviesti, mērķsugu KPN apjomi būtu jāsamazina, lai nodrošinātu, ka mencveidīgo sugu krājumi spēj atjaunoties. Tādēļ tiek ierosināts minētos pasākumus pieņemt arī 2021. gadam, ņemot vērā minēto pasākumu turpmāko novērtējumu un darbu, ko veikušas ziemeļrietumu ūdeņu dalībvalstis.

| (57) | Saskaņā ar KZP reģionalizācijas procesu ziemeļrietumu ūdeņu dalībvalstis ir iesniegušas kopīgu ieteikumu plašākam klāstam konkrētu pasākumu, kuru nolūks ir samazināt mencas un merlanga piezveju Ķeltu jūrā un tai piegulošajos apgabalos, pamatojoties uz 2020. gadā ieviestajiem korektīvajiem pasākumiem. Minētajā kopīgajā ieteikumā ir iekļauti arī papildu selektivitātes pasākumi, kuru nolūks ir samazināt mencveidīgo zivju piezveju Īrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, pamatojoties uz līdzīgiem 2020. gadā ieviestiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(57)

Saskaņā ar KZP reģionalizācijas procesu ziemeļrietumu ūdeņu dalībvalstis ir iesniegušas kopīgu ieteikumu plašākam klāstam konkrētu pasākumu, kuru nolūks ir samazināt mencas un merlanga piezveju Ķeltu jūrā un tai piegulošajos apgabalos, pamatojoties uz 2020. gadā ieviestajiem korektīvajiem pasākumiem. Minētajā kopīgajā ieteikumā ir iekļauti arī papildu selektivitātes pasākumi, kuru nolūks ir samazināt mencveidīgo zivju piezveju Īrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, pamatojoties uz līdzīgiem 2020. gadā ieviestiem pasākumiem.

| (58) | ZZTEK uzskata, ka ierosinātie pasākumi kopumā ir selektīvāki vai vismaz tikpat selektīvi kā tehniskie pasākumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1241 (13), un Komisija pašlaik apsver iespēju iekļaut minētos pasākumus deleģētajā aktā, kas balstīts uz kopīgo ieteikumu, kuru iesniegušas dalībvalstis, kas ir tieši ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu pārvaldībā. |
| --- | --- |

(58)

ZZTEK uzskata, ka ierosinātie pasākumi kopumā ir selektīvāki vai vismaz tikpat selektīvi kā tehniskie pasākumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2019/1241 (13), un Komisija pašlaik apsver iespēju iekļaut minētos pasākumus deleģētajā aktā, kas balstīts uz kopīgo ieteikumu, kuru iesniegušas dalībvalstis, kas ir tieši ieinteresētas ziemeļrietumu ūdeņu pārvaldībā.

| (59) | Tā kā šie pasākumi ir visaptverošāki un tiks piemēroti stabilāk, funkcionāli saistītie tehniskie pasākumi būtu jāpiemēro tikai tad, ja nepastāv deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2041 15. panta 2. punktu un ar ko groza minētās regulas VI pielikumu, ieviešot atbilstošus tehniskos pasākumus ziemeļrietumu ūdeņiem. |
| --- | --- |

(59)

Tā kā šie pasākumi ir visaptverošāki un tiks piemēroti stabilāk, funkcionāli saistītie tehniskie pasākumi būtu jāpiemēro tikai tad, ja nepastāv deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2019/2041 15. panta 2. punktu un ar ko groza minētās regulas VI pielikumu, ieviešot atbilstošus tehniskos pasākumus ziemeļrietumu ūdeņiem.

| (60) | Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus, |
| --- | --- |

(60)

Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

1.   Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām.

2.   Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:

| a) | nozvejas limitus 2021. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2022. gadam; |
| --- | --- |

a)

nozvejas limitus 2021. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2022. gadam;

| b) | zvejas piepūles limitus 2021. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim; |
| --- | --- |

b)

zvejas piepūles limitus 2021. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim;

| c) | dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim. |
| --- | --- |

c)

dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro šādiem kuģiem:

| a) | Savienības zvejas kuģiem; |
| --- | --- |

a)

Savienības zvejas kuģiem;

| b) | trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. |
| --- | --- |

b)

trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos.

2.   Šo regulu piemēro arī:

| a) | atpūtas zvejai, kad šāda zveja ir konkrēti minēta šīs regulas attiecīgajos noteikumos; un |
| --- | --- |

a)

atpūtas zvejai, kad šāda zveja ir konkrēti minēta šīs regulas attiecīgajos noteikumos; un

| b) | komerciālajai zvejai no krasta. |
| --- | --- |

b)

komerciālajai zvejai no krasta.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas:

| a) | “trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; |
| --- | --- |

a)

“trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī;

| b) | “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā; |
| --- | --- |

b)

“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā;

| c) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

c)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

| d) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:






  i) | zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma, |
| --- | --- | --- |

d)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i)

zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma,

| ii) | visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma; |
| --- | --- |

ii)

visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma;

| e) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; |
| --- | --- |

e)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;

| f) | “analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; |
| --- | --- |

f)

“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām;

| g) | “linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kas definēts Regulas (ES) 2019/1241 6. panta 34) punktā; |
| --- | --- |

g)

“linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kas definēts Regulas (ES) 2019/1241 6. panta 34) punktā;

| h) | “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

h)

“Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu;

| i) | “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā; |
| --- | --- |

i)

“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā;

| j) | “instrumentāla boja” ir boja, kas skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un aprīkota ar satelītlokalizācijas sistēmu, kura ļauj uzraudzīt tās atrašanās vietu; |
| --- | --- |

j)

“instrumentāla boja” ir boja, kas skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un aprīkota ar satelītlokalizācijas sistēmu, kura ļauj uzraudzīt tās atrašanās vietu;

| k) | “ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota instrumentāla boja, kas atrodas uz dreifējošas zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) vai peldoša baļķa un pārraida atrašanās vietas datus un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses. |
| --- | --- |

k)

“ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota instrumentāla boja, kas atrodas uz dreifējošas zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) vai peldoša baļķa un pārraida atrašanās vietas datus un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | “ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā (14); |
| --- | --- |

a)

“ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā (14);

“ICES

14

| b) | “Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēsa bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

b)

“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēsa bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| c) | “Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Kullenei; |
| --- | --- |

c)

“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Kullenei;

| d) | “ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 53° 30' N 15° 00' W, |
| --- | --- | --- |

d)

“ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

53° 30' N 15° 00' W,

| — | 53° 30' N 11° 00' W, |
| --- | --- |

—

53° 30' N 11° 00' W,

| — | 51° 30' N 11° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 30' N 11° 00' W,

| — | 51° 30' N 13° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 30' N 13° 00' W,

| — | 51° 00' N 13° 00' W, |
| --- | --- |

—

51° 00' N 13° 00' W,

| — | 51° 00' N 15° 00' W; |
| --- | --- |

—

51° 00' N 15° 00' W;

| e) | “ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- | --- |

e)

“ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 00' N 9° 00' W,

| — | 43° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 00' N 10° 00' W,

| — | 43° 30' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 30' N 10° 00' W,

| — | 43° 30' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 30' N 9° 00' W,

| — | 44° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 9° 00' W,

| — | 44° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 8° 00' W,

| — | 43° 30' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

43° 30' N 8° 00' W;

| f) | “ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- | --- |

f)

“ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 00' N 8° 00' W,

| — | 43° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

43° 00' N 10° 00' W,

| — | 42° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

42° 00' N 10° 00' W,

| — | 42° 00' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

42° 00' N 8° 00' W;

| g) | “ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 42° 00' N 8° 00' W, |
| --- | --- | --- |

g)

“ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

42° 00' N 8° 00' W,

| — | 42° 00' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

42° 00' N 10° 00' W,

| — | 38° 30' N 10° 00' W, |
| --- | --- |

—

38° 30' N 10° 00' W,

| — | 38° 30' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

38° 30' N 9° 00' W,

| — | 40° 00' N 9° 00' W, |
| --- | --- |

—

40° 00' N 9° 00' W,

| — | 40° 00' N 8° 00' W; |
| --- | --- |

—

40° 00' N 8° 00' W;

| h) | “ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus; |
| --- | --- |

h)

“ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus;

ICES

| i) | “ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:






  — | 43° 30' N 6° 00' W, |
| --- | --- | --- |

i)

“ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:

ICES

—

43° 30' N 6° 00' W,

| — | 44° 00' N 6° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 6° 00' W,

| — | 44° 00' N 2° 00' W, |
| --- | --- |

—

44° 00' N 2° 00' W,

| — | 43° 30' N 2° 00' W; |
| --- | --- |

—

43° 30' N 2° 00' W;

| j) | “Kadisas līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7o 23' 48′′ rietumu garuma; |
| --- | --- |

j)

“Kadisas līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7o 23' 48′′ rietumu garuma;

ICES

o

| k) | “CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 2. panta a) punktā (15); |
| --- | --- |

k)

“CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 2. panta a) punktā (15);

CCAMLR

15

| l) | “CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 II pielikumā (16); |
| --- | --- |

l)

“CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 II pielikumā (16);

CECAF

16

| m) | “IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (17); |
| --- | --- |

m)

“IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju (17);

IATTC

17

| n) | “ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (18); |
| --- | --- |

n)

“ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (18);

ICCAT

18

| o) | “IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (19); |
| --- | --- |

o)

“IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (19);

IOTC

19

| p) | “NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā (20); |
| --- | --- |

p)

“NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā (20);

NAFO

20

| q) | “SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (21); |
| --- | --- |

q)

“SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (21);

SEAFO

21

| r) | “SIOFA (Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā) nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (22); |
| --- | --- |

r)

“SIOFA (Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā) nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (22);

SIOFA

22

| s) | “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (23); |
| --- | --- |

s)

“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (23);

SPRFMO

23

| t) | “WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (24); |
| --- | --- |

t)

“WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (24);

WCPFC

24

| u) | “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums; |
| --- | --- |

u)

“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums;

| v) | “IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:






  — | 150o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- | --- |

v)

“IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:

IATTC

WCPFC

—

150o rietumu garuma meridiāns,

o

| — | 130o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

130o rietumu garuma meridiāns,

o

| — | 4o dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

4o dienvidu platuma paralēle,

o

| — | 50o dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

50o dienvidu platuma paralēle.

o

II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

KPN un to sadalījums

1.   Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.

2.   Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās var būt atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 22. pantā un tās V pielikuma A daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 (25) izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

3.   Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās var būt atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Apvienotās Karalistes zvejniecības jurisdikcijā, ievērojot šīs regulas 22. pantā un Regulā (ES) 2017/2403 izklāstītos nosacījumus un tās īstenošanas noteikumus.

6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm

1.   Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā.

2.   KPN, kas jānosaka dalībvalstij:

| a) | atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un |
| --- | --- |

a)

atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un

| b) | nodrošina šādu rezultātu:






  i) | ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY vai, |
| --- | --- | --- |

b)

nodrošina šādu rezultātu:

i)

ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY vai,

| ii) | ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. |
| --- | --- |

ii)

ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā.

3.   Līdz 2021. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:

| a) | pieņemtās KPN; |
| --- | --- |

a)

pieņemtās KPN;

| b) | attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN; |
| --- | --- |

b)

attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN;

| c) | ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam. |
| --- | --- |

c)

ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Provizorisku KPN piemērošana

1.   Ja IA vai IB pielikuma zvejas iespēju tabulā ir atsauce uz šo punktu, minētajā tabulā norādītās zvejas iespējas ir provizoriskas un tās piemēro no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Minētās provizoriskās zvejas iespējas neskar galīgo zvejas iespēju noteikšanu 2021. gadam saskaņā ar starptautisko sarunu vai apspriešanos rezultātiem, zinātniskajiem ieteikumiem, piemērojamajiem Regulas (ES) Nr. 1380/2013 noteikumiem un attiecīgajiem daudzgadu plāniem.

2.   Savienības kuģi var zvejot krājumos saskaņā ar 1. punktā minētajām provizoriskajām zvejas iespējām Savienības un starptautiskajos ūdeņos un to trešo valstu ūdeņos, kuras Savienības kuģiem ir piešķīrušas piekļuvi saviem ūdeņiem.

8. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

1.   Nozvejas, uz kurām neattiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums, tiek paturētas uz kuģa vai izkrautas tikai tad, ja:

| a) | tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai |
| --- | --- |

a)

tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

| b) | tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2.   Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma ieskaitīt nozvejas attiecīgajās kvotās.

9. pants

Kvotu apmaiņas mehānisms nenovēršamās piezvejas KPN attiecībā uz izkraušanas pienākuma ieviešanu

1.   Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma ieviešanu un dažu piezveju kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, IA pielikumā norādītajām KPN piemēro 2.–5. punktā izklāstīto kvotu apmaiņas mehānismu.

2.   6 % no katras dalībvalstij iedalītās provizoriskās KPN kvotas mencai Ķeltu jūrā, mencai ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangam Īrijas jūrā un jūras zeltplekstei ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras dalībvalstij iedalītās iedalītās provizoriskās KPN kvotas merlangam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas dara pieejamus kvotu apmaiņas rezervei, kuru atver no 2021. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm, kurām attiecīgo kvotu nav, līdz 2021. gada 31. martam ir ekskluzīva pieeja šai kvotu rezervei.

3.   No rezerves paņemtās kvotas nevar apmainīt vai pārcelt uz nākamo gadu. Neizmantotos daudzumus pēc 2021. gada 31. marta atdod atpakaļ dalībvalstīm, kuras kvotu apmaiņas rezervi ar tiem papildinājušas.

4.   Pretī dodamās kvotas vēlams ņemt no IA pielikuma papildinājumā iekļautā to KPN saraksta, kuras ir norādījusi katra dalībvalsts, kas papildina rezervi.

5.   Šā panta 4. punktā minētās kvotas ir ar līdzvērtīgu komerciālo vērtību, kas noteikta, izmantojot tirgus maiņas kursu vai citu savstarpēji pieņemamu maiņas kursu. Ja nav citu alternatīvu, izmanto līdzvērtīgu ekonomisko vērtību, kuru pēc vidējām iepriekšējā gada Savienības cenām noteicis Eiropas Zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centrs.

6.   Gadījumos, kad šā panta 2.–5. punktā izklāstītais kvotu apmaiņas mehānisms dalībvalstīm neļauj līdzvērtīgā apmērā nosegt nenovēršamo piezveju, dalībvalstis cenšas par kvotu apmaiņu vienoties, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu un nodrošinot, ka apmaiņas kvotu komerciālā vērtība ir līdzvērtīga.

10. pants

Zvejas piepūles limiti ICES 7.e rajonā

1.   Ar II pielikumu par jūrasmēles krājuma pārvaldību ICES 7.e rajonā saistīto tiesību un pienākumu tehniskie aspekti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem laikposmiem ir noteikti II pielikumā.

2.   Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ko tā izteikusi saskaņā ar II pielikuma 7.4. punktu, Komisija papildus minētā pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt vēl citas dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju kuģis, uz kura ir reglamentēti zvejas rīki, drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Pamatojoties uz II pielikuma 8.1. punktā minēto pastiprināto zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, Komisija papildus minētā pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt ne vairāk kā vēl trīs dienas laikā no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim, kad kuģis drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Šādu iedalīšanu veic, pamatojoties uz aprakstu, ko minētā dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar II pielikuma 8.3. punktu, un pēc apspriešanās ar ZZTEK. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

11. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka zveju

1.   Savienības zvejas kuģiem, kā arī jebkādām komerciālām zvejniecībām no krasta ir aizliegts zvejot Eiropas labraku ICES 4.b un 4.c rajonā un ICES 7. apakšapgabalā. Aizliegts paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, 2021. gada janvārī Savienības zvejas kuģi ICES 4.b, 4.c, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h rajonā drīkst zvejot Eiropas labraku un paturēt, pārkraut citā kuģī, pārvietot vai izkraut Eiropas labraku, kas minētajā apgabalā nozvejots ar šādiem zvejas rīkiem un ievērojot šādus limitus:

| a) | ja izmanto grunts traļus (26), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā; |
| --- | --- |

a)

ja izmanto grunts traļus (26), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā;

| b) | ja izmanto zvejas vadus (27), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā; |
| --- | --- |

b)

ja izmanto zvejas vadus (27), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 520 kg divos mēnešos un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā;

| c) | ja izmanto āķus un āķu rindas (28), nepārsniedz 1,43 tonnas uz katru kuģi; |
| --- | --- |

c)

ja izmanto āķus un āķu rindas (28), nepārsniedz 1,43 tonnas uz katru kuģi;

| d) | ja izmanto fiksētos žaunu tīklus (29), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 0,35 tonnas gadā uz katru kuģi. |
| --- | --- |

d)

ja izmanto fiksētos žaunu tīklus (29), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 0,35 tonnas gadā uz katru kuģi.

Atkāpes, kas izklāstītas šā punkta pirmajā daļā, attiecas uz tiem Savienības zvejas kuģiem, kuri laikposmā no 2015. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 30. septembrim ir reģistrējuši Eiropas labraka nozvejas: apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot āķus un āķu rindas, un d) apakšpunktā – reģistrētās nozvejas, izmantojot fiksētos žaunu tīklus. Ja Savienības zvejas kuģis tiek aizstāts, dalībvalstis var atļaut atkāpi piemērot citam zvejas kuģim ar noteikumu, ka to Savienības zvejas kuģu skaits, uz kuriem attiecas atkāpe, un to kopējā zvejas kapacitāte nepalielinās.

3.   Šā panta 2. punktā noteiktie nozvejas limiti nav nododami citam kuģim un – ja piemēro mēneša limitu – nav pārceļami no viena mēneša uz citu. Savienības zvejas kuģiem, kuri vienā kalendārajā mēnesī izmanto vairāk nekā vienu zvejas rīku, piemēro zemāko nozvejas limitu, kas attiecībā uz katru zvejas rīku noteikts 2. punktā.

Dalībvalstis ne vēlāk kā 15 dienas pēc katra mēneša beigām paziņo Komisijai visas ar katra tipa zvejas rīkiem gūtās Eiropas labraka nozvejas.

4.   Francija un Spānija nodrošina, ka Eiropas labraka krājuma zivju mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā, kuru izraisa to komerciālā un atpūtas zveja, nepārsniedz FMSY
  punkta vērtību, kā rezultātā nozvejas kopējais apjoms ir 3108 tonnas, kā noteikts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā.

5.   Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 4.b, 4.c, 6.a, 7.a–7.k rajonā:

| a) | no 1. janvāra līdz 28. februārim Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo. Minētajos laikposmos aizliegts paturēt, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā; |
| --- | --- |

a)

no 1. janvāra līdz 28. februārim Eiropas labraku zvejot atļauts vienīgi ar makšķeri vai ar rokas āķu rindu, un nozvejotās zivis jāatbrīvo. Minētajos laikposmos aizliegts paturēt, pārvietot, pārkraut citā kuģī vai izkraut Eiropas labraku, kas nozvejots minētajā apgabalā;

| b) | no 1. līdz 31. martam viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā; paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm. |
| --- | --- |

b)

no 1. līdz 31. martam viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā; paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm.

Pirmās daļas b) apakšpunktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus minētajā apakšpunktā minētajā laikposmā nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.

6.   Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā. Šo daļu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus Eiropas labraka nozvejošanai vai paturēšanai izmantot nedrīkst.

7.   Šā panta 5. un 6. punkts neskar stingrākus valstu pasākumus attiecībā uz atpūtas zveju.

12. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos

Jebkāda specializēta, nejauša un atpūtas zveja, kurā iegūst zuti, ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, ir aizliegta trīs secīgu mēnešu periodā, kas katrai attiecīgajai dalībvalstij jānosaka laika intervālā no 2021. gada 1. augusta līdz 2022. gada 28. februārim. Noteikto periodu dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā 2021. gada 1. jūnijā.

ICES

13. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu

1.   Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar:

| a) | apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

a)

apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

| b) | atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; |
| --- | --- |

b)

atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;

| c) | pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu; |
| --- | --- |

c)

pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu;

| d) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

d)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| e) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; |
| --- | --- |

e)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

| f) | atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; |
| --- | --- |

f)

atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu;

| g) | kvotu nodošanu un apmaiņas, kas veiktas, ievērojot šīs regulas 23. pantu. |
| --- | --- |

g)

kvotu nodošanu un apmaiņas, kas veiktas, ievērojot šīs regulas 23. pantu.

2.   Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN.

3.   Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN.

4.   Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro.

14. pants

Tūbīšu zvejas aizlieguma sezonas

Komerciāla tūbīšu zveja ar grunts trali, zvejas vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā ir aizliegta no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.

ICES

ICES

15. pants

Tehniskie pasākumi attiecībā uz mencu un merlangu Ķeltu jūrā

1.   Savienības kuģiem, kas ar grunts traļiem un vadiem zvejo ICES 7.f un 7.g rajonā, ICES 7.h rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un ICES 7.j rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 11° rietumu garuma, piemēro šādus pasākumus:

| a) | Savienības kuģi, kas zvejo ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, izmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem:






  i) | āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- | --- |

a)

Savienības kuģi, kas zvejo ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, izmanto zvejas rīkus ar vienu no šādiem linuma acs izmēriem:

i)

āmis ar 110 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 120 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| ii) | T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm; |
| --- | --- |

ii)

T90 tipa āmis ar 100 mm lielām linuma acīm;

| iii) | āmis ar 120 mm lielām linuma acīm; |
| --- | --- |

iii)

āmis ar 120 mm lielām linuma acīm;

| iv) | āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- |

iv)

āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 160 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| b) | papildus a) punktā minētajiem pasākumiem Savienības kuģi, kuri zvejo ar grunts traļiem un kuru nozvejā, kas mērīta pirms jebkādiem izmetumiem, vismaz 20 % veido pikšas, izmanto:






  i) | zvejas rīku, kas būvēts tā, lai starp zvejas auklu un zvejas rīka apakšējo daļu būtu vismaz vienu metru liela atstarpe; vai |
| --- | --- | --- |

b)

papildus a) punktā minētajiem pasākumiem Savienības kuģi, kuri zvejo ar grunts traļiem un kuru nozvejā, kas mērīta pirms jebkādiem izmetumiem, vismaz 20 % veido pikšas, izmanto:

i)

zvejas rīku, kas būvēts tā, lai starp zvejas auklu un zvejas rīka apakšējo daļu būtu vismaz vienu metru liela atstarpe; vai

| ii) | jebkādus citus līdzekļus, kas saskaņā ar ICES vai ZZTEK novērtējumu ir vismaz tikpat selektīvi, lai izvairītos no mencu nozvejas, un ko apstiprinājusi Komisija. |
| --- | --- |

ii)

jebkādus citus līdzekļus, kas saskaņā ar ICES vai ZZTEK novērtējumu ir vismaz tikpat selektīvi, lai izvairītos no mencu nozvejas, un ko apstiprinājusi Komisija.

2.   Dalībvalstis no 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas var atbrīvot kuģus, kuri zvejo ar grunts traļiem un kuru nozvejā, kas mērīta pirms jebkādiem izmetumiem, mazāk nekā 1,5 % veido mencas, ar noteikumu, ka attiecībā uz minētajiem kuģiem pakāpeniski tiek palielināta novērotāju klātbūtne jūrā līdz vismaz 20 % no visiem to zvejas reisiem, sākot ar 2021. gada 1. jūliju.

3.   Savienības kuģiem, kuri zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem ICES 7.f–7.k rajonā un apgabalā uz rietumiem no 5° rietumu garuma ICES 7.e rajonā, ir aizliegts zvejot, ja vien tie neizmanto āmjus, kuru mazākais linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm. Neraugoties uz to, minēto prasību par linuma acs mazāko izmēru nepiemēro kuģiem, kuru mencas piezveja, zvejojot ārpus 1. punktā minētajiem apgabaliem, saskaņā ar ZZTEK novērtējumu nepārsniedz 1,5 %.

4.   Pasākumus, kas minēti 3. punktā, piemēro Savienības kuģiem, kuri zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem ICES 7.b un 7.c rajonā no 2021. gada 1. jūnija. Zvejas kuģi, kuri zvejo šajos apgabalos, jauktu sugu demersālās zvejniecībās var izmantot arī citus zvejas rīkus, kuru rezultāts saskaņā ar ZZTEK novērtējumu ir tādas pašas vai labākas selektivitātes īpašības, kādas ir āmjiem, kuru mazākais linuma acs izmērs ir vismaz 100 mm un kurus ir apstiprinājusi Komisija.

5.   Atkāpjoties no 1. punkta, ICES 7.f un 7.g rajonā, ICES 7.h rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un ICES 7.j rajona daļā uz ziemeļiem no 49° 30′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 11° rietumu garuma:

| a) | kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:






  i) | 300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; tomēr kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- | --- |

a)

kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:

i)

300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; tomēr kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| ii) | Seltra tipa plātne; |
| --- | --- |

ii)

Seltra tipa plātne;

| iii) | Regulas (ES) 2019/1241 VI pielikuma B daļā minētais šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm, vai līdzīgs selektīvais linumrežģis Netgrid; |
| --- | --- |

iii)

Regulas (ES) 2019/1241 VI pielikuma B daļā minētais šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm, vai līdzīgs selektīvais linumrežģis Netgrid;

| iv) | āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- |

iv)

āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| v) | dubults āmis, kura augšējais āmis ir izgatavots no T90 tipa linuma ar vismaz 90 mm lielām acīm un aprīkots ar atdalītājplātni, kam linuma acs izmērs nepārsniedz 300 mm; |
| --- | --- |

v)

dubults āmis, kura augšējais āmis ir izgatavots no T90 tipa linuma ar vismaz 90 mm lielām acīm un aprīkots ar atdalītājplātni, kam linuma acs izmērs nepārsniedz 300 mm;

| b) | kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 55 % ir merlangs vai vairāk nekā 55 % ir jūrasvelnu dzimtas zivis, heks vai megrimi kopā, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:






  i) | āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- | --- |

b)

kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 55 % ir merlangs vai vairāk nekā 55 % ir jūrasvelnu dzimtas zivis, heks vai megrimi kopā, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:

i)

āmis ar 100 mm lielām linuma acīm, aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| ii) | T90 tipa āmis un pagarinājuma daļa ar 100 mm lielām linuma acīm. |
| --- | --- |

ii)

T90 tipa āmis un pagarinājuma daļa ar 100 mm lielām linuma acīm.

6.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu un Regulas (ES) 2019/1241 27. panta 2. punktu nozvejas procentuālo daļu aprēķina kā proporciju no visu pēc katra zvejas reisa izkrauto jūras bioloģisko resursu dzīvsvara.

16. pants

Tehniskie pasākumi Īrijas jūrā

Savienības zvejas kuģiem, kas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem darbojas ICES 7.a rajonā (Īrijas jūra), piemēro šādus pasākumus:

ICES

| a) | kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks, bet mazāks par 100 mm, un kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:






  i) | 300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; tomēr kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni; |
| --- | --- | --- |

a)

kuģi, kas darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem, kuru āmja linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks, bet mazāks par 100 mm, un kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto vienu no šādiem zvejas rīku risinājumiem:

i)

300 mm kvadrātveida acu linuma plātne; tomēr kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, drīkst izmantot 200 mm kvadrātveida acu linuma plātni;

| ii) | Seltra tipa plātne; |
| --- | --- |

ii)

Seltra tipa plātne;

| iii) | šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm; |
| --- | --- |

iii)

šķirotājrežģis, kam attālums starp stieņiem ir 35 mm;

| iv) | Vides, zvejniecības un akvakultūras zinātnes centra (CEFAS) linumrežģis; |
| --- | --- |

iv)

Vides, zvejniecības un akvakultūras zinātnes centra (CEFAS) linumrežģis;

CEFAS

| v) | tralis ar vārstuli; |
| --- | --- |

v)

tralis ar vārstuli;

| b) | kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi ar 120 mm lielām linuma acīm; |
| --- | --- |

b)

kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās vairāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi ar 120 mm lielām linuma acīm;

| c) | kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās mazāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi, kura linuma acs izmērs ir 100 mm un kurš aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni. |
| --- | --- |

c)

kuģi, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk un kuri darbojas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem un gūst nozvejas, kurās mazāk nekā 10 % veido pikša, menca un rajveidīgās zivis kopā, izmanto āmi, kura linuma acs izmērs ir 100 mm un kurš aprīkots ar 100 mm kvadrātveida acu linuma plātni.

Pirmās daļas c) punktu nepiemēro kuģiem, kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs vai vairāk nekā 85 % veido karaliskās ķemmīšgliemenes (Aequipecten opercularis).

Aequipecten opercularis

17. pants

Tehniskie pasākumi ūdeņos uz rietumiem no Skotijas

Zvejas kuģiem, kas ar grunts traļiem vai zvejas vadiem darbojas ICES 6.a un 5.b rajonā Savienības ūdeņos uz austrumiem no 12° rietumu garuma (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas), Norvēģijas omāra (Nephrops norvegicus) zvejniecībās piemēro šādus pasākumus:

ICES

Nephrops norvegicus

| a) | kuģi, kuru izmantoto zvejas rīku āmja linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm, izmanto kvadrātveida acu linuma plātni (ar nemainītu novietojumu) ar vismaz 300 mm lielām acīm; tomēr kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 m vai kuru dzinēja jauda ir 200 kW vai mazāka, plātnes kopējais garums drīkst būt 2 metri un linuma acs izmērs 200 mm; |
| --- | --- |

a)

kuģi, kuru izmantoto zvejas rīku āmja linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm, izmanto kvadrātveida acu linuma plātni (ar nemainītu novietojumu) ar vismaz 300 mm lielām acīm; tomēr kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 m vai kuru dzinēja jauda ir 200 kW vai mazāka, plātnes kopējais garums drīkst būt 2 metri un linuma acs izmērs 200 mm;

| b) | kuģi, kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto kvadrātveida acu linuma plātni (ar nemainītu novietojumu) ar vismaz 160 mm lielām acīm kuģiem, kuru izmantoto zvejas rīku āmja linuma acs izmērs ir 100–119 mm. |
| --- | --- |

b)

kuģi, kuru nozvejā vairāk nekā 30 % veido Norvēģijas omārs, izmanto kvadrātveida acu linuma plātni (ar nemainītu novietojumu) ar vismaz 160 mm lielām acīm kuģiem, kuru izmantoto zvejas rīku āmja linuma acs izmērs ir 100–119 mm.

18. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā

1.   Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņēmums ir zveja ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un periodi, kuros piemēro zvejas aizliegumu, ir noteikti IV pielikumā.

2.   Kuģiem, kas zvejo ar grunts traļiem un zvejas vadiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm ICES 4.a un 4.b rajonā vai vismaz 90 mm ICES 3.a rajonā, un āķu jedām (30), ir aizliegts zvejot Savienības ūdeņos ICES 4.a rajonā, uz ziemeļiem no 58° 30′ 00′′ ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61° 30′ 00′′ ziemeļu platuma, un Savienības ūdeņos ICES 3.a.20 rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā, uz ziemeļiem no 57° 00′ 00′′ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 5° 00′ 00′′ austrumu garuma.

3.   Atkāpjoties no 2. punkta, minētajā punktā minētie zvejas kuģi drīkst zvejot minētajā punktā norādītajos apgabalos, ar noteikumu, ka tie izpilda vismaz vienu no šādiem kritērijiem:

| a) | mencas nozvejas procentuālā daļa nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas vienā zvejas reisā; uzskata, ka kuģi, kuru mencas nozveja nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas periodā no 2017.–2019. gadam, atbilst šim kritērijam, ar noteikumu, ka tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantoja minētajā periodā; šo pieņēmumu var atspēkot; |
| --- | --- |

a)

mencas nozvejas procentuālā daļa nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas vienā zvejas reisā; uzskata, ka kuģi, kuru mencas nozveja nepārsniedz 5 % no kopējās nozvejas periodā no 2017.–2019. gadam, atbilst šim kritērijam, ar noteikumu, ka tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantoja minētajā periodā; šo pieņēmumu var atspēkot;

| b) | izmanto reglamentētu un ļoti selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt par vismaz 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēru, kā norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā; šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK; Negatīva ZZTEK vērtējuma gadījumā minētos zvejas rīkus vairs nevar uzskatīt par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā minētajos apgabalos; |
| --- | --- |

b)

izmanto reglamentētu un ļoti selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt par vismaz 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamo zvejas rīku linuma acs atsauces izmēru, kā norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā; šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK; Negatīva ZZTEK vērtējuma gadījumā minētos zvejas rīkus vairs nevar uzskatīt par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā minētajos apgabalos;

| c) | kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:






  i) | traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne; |
| --- | --- | --- |

c)

kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:

i)

traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne;

| ii) | paaugstināta zvejas virve (0,6 m); |
| --- | --- |

ii)

paaugstināta zvejas virve (0,6 m);

| iii) | horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātni; |
| --- | --- |

iii)

horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātni;

| d) | kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks ICES 4.a rajonā un 90 mm vai lielāks ICES 3.a rajonā, un mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:






  i) | horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm; |
| --- | --- | --- |

d)

kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks ICES 4.a rajonā un 90 mm vai lielāks ICES 3.a rajonā, un mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:

i)

horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm;

| ii) | Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acs izmērs ir 300 mm; |
| --- | --- |

ii)

Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acs izmērs ir 300 mm;

| iii) | šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; |
| --- | --- |

iii)

šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja;

| e) | uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus vai to kombināciju, mencas nozveju uzturētu samērīgu zvejas izraisītai šā krājuma mirstībai atbilstīgi zvejas iespējām, kuras noteiktas, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem; dalībvalstu gadījumā šādi plāni ne vēlāk kā divus mēnešus pēc to īstenošanas būtu jānovērtē ZZTEK un trešo valstu gadījumā – attiecīgajai valsts zinātniskajai struktūrai, un ja šādos novērtējumos tiek uzskatīts, ka nacionālā mencas nozvejas novēršanas plāna mērķis netiks sasniegts, tie vajadzības gadījumā būtu jāpārskata. |
| --- | --- |

e)

uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus vai to kombināciju, mencas nozveju uzturētu samērīgu zvejas izraisītai šā krājuma mirstībai atbilstīgi zvejas iespējām, kuras noteiktas, pamatojoties uz zinātniskiem ieteikumiem; dalībvalstu gadījumā šādi plāni ne vēlāk kā divus mēnešus pēc to īstenošanas būtu jānovērtē ZZTEK un trešo valstu gadījumā – attiecīgajai valsts zinātniskajai struktūrai, un ja šādos novērtējumos tiek uzskatīts, ka nacionālā mencas nozvejas novēršanas plāna mērķis netiks sasniegts, tie vajadzības gadījumā būtu jāpārskata.

4.   Dalībvalstis uzlabo 2. punktā minēto kuģu uzraudzību, kontroli un pārraudzību, lai kontrolētu atbilstību šā panta 3. punkta a) līdz e) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem.

5.   Šajā pantā noteiktos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

19. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Kategatā

1.   Savienības kuģi, kas Kategatā zvejo ar grunts traļiem (zvejas rīku kodi: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX un PTB), kuru minimālais linuma acs izmērs ir 70 mm, izmanto vienu no šādiem selektīviem zvejas rīkiem:

| a) | šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; |
| --- | --- |

a)

šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja;

| b) | šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm; |
| --- | --- |

b)

šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm;

| c) | Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm; |
| --- | --- |

c)

Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm;

| d) | reglamentēts ļoti selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK novērtētu zinātnisku pētījumu ir tādi, ka nozvejā menca ir mazāk nekā 1,5 %, ja tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks. |
| --- | --- |

d)

reglamentēts ļoti selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK novērtētu zinātnisku pētījumu ir tādi, ka nozvejā menca ir mazāk nekā 1,5 %, ja tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks.

2.   Minētie Savienības kuģi, kas piedalās attiecīgās dalībvalsts projektā un kam ir funkcionējošs pilnībā dokumentētām zvejniecībām vajadzīgais aprīkojums, drīkst izmantot zvejas rīku saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļu. Attiecīgās dalībvalstis minēto kuģu sarakstu dara zināmu Komisijai.

3.   Šajā pantā noteiktos pasākumus nepiemēro zvejas operācijām, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

20. pants

Aizliegtās sugas

1.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:

| a) | ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

a)

ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

| b) | slaidā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

b)

slaidā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā;

| c) | pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

c)

pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| d) | baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

d)

baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| e) | melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

e)

melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| f) | gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

f)

gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| g) | parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

g)

parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

| h) | lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

h)

lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

| i) | bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

i)

bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

| j) | siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

j)

siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos;

| k) | dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; |
| --- | --- |

k)

dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

| l) | cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

l)

cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā;

| m) | vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

m)

vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

| n) | parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; |
| --- | --- |

n)

parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

| o) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezveju novēršanas programmas. |
| --- | --- |

o)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezveju novēršanas programmas.

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

21. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesūta datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu un zvejas piepūli, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

II nodaļa

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

22. pants

Zvejas atļaujas

1.   Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo trešo valstu ūdeņos, attiecīgā gadījumā ir noteikts V pielikuma A daļā.

2.   Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas V pielikuma A daļā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas V pielikuma A daļā.

III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

23. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa

1.   Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņas starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2.   Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem.

3.   Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās.

4.   Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu.

5.   Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2022. gada 31. janvārim.

2. iedaļa

NEAFC konvencijas apgabals

24. pants

Zvejas aizliegumi attiecībā uz sarkanasariem Irmingera jūrā

Visas zvejas darbības ir aizliegtas apgabalā, ko norobežo ar šādām koordinātām, kuras nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu:

| Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| --- | --- |
| 63°00' | -30°00' |
| 61°30' | -27°35' |
| 60°45' | -28°45' |
| 62°00' | -31°35' |
| 63°00' | -30°00' |

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

63°00'

-30°00'

61°30'

-27°35'

60°45'

-28°45'

62°00'

-31°35'

63°00'

-30°00'

3. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

25. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi

1.   To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā.

2.   To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā.

3.   To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 3. punktā.

4.   To zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 4. punktā.

5.   To krātiņveida lamatu skaitu, ko izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 5. punktā.

6.   Zilo tunzivju kopējo audzēšanas un nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 6. punktā.

7.   To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu (31) ir atļauts ziemeļu krājuma garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas VI pielikuma 7. punktā.

8.   To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 8. punktā.

26. pants

Atpūtas zveja

Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai.

27. pants

Haizivis

1.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.

3.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotu Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

4.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni.

5.   Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis).

4. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

28. pants

Paziņošana par ilkņzivju izpētes zvejniecībām

Dalībvalstis 2021. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas un kuras darbojas FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī FAO 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādās izpētes zvejniecībās, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu ne vēlāk kā 2021. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam.

Dissostichus

FAO

FAO

CCAMLR

29. pants

Ilkņzivju izpētes zvejas ierobežojumi

1.   Ilkņzivju zveja 2020.–2021. gada zvejas sezonā notiek tikai tajās dalībvalstīs un apakšapgabalos un to veic tikai tie kuģi, kas noteikti VII pielikuma A tabulā, attiecībā uz sugām, KPN un piezvejas limitiem, kas noteikti minētā pielikuma B tabulā.

2.   Specializētā haizivju zveja mērķiem, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegta. Jebkuras haizivis, jo īpaši mazuļus un apaugļotas mātītes, kas nejauši piezvejotas ilkņzivju zvejniecībā, atbrīvo dzīvas.

3.   Attiecīgā gadījumā, kad paziņotās nozvejas sasniedz noteikto KPN, zveju konkrētajā mazapjoma pētnieciskajā vienībā (SSRU) beidz, un šo SSRU slēdz zvejai uz visu atlikušo sezonu.

4.   Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī FAO 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā, ja tā atļauta saskaņā ar 28. pantu, ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem.

30. pants

Krila zveja 2020.–2021. gada zvejas sezonā

1.   Ja kāda dalībvalsts plāno 2020.–2021. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2021. gada 1. maijā, izmantojot formātu, kas noteikts VII pielikuma papildinājuma B daļā, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2021. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam.

2.   Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejniecībā.

3.   Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejniecības darbības laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi.

4.   Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejniecībā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejniecībā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz:

| a) | pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; |
| --- | --- |

a)

pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju;

| b) | izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. |
| --- | --- |

b)

izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5.   Dalībvalstis neatļauj krila zvejniecībās piedalīties kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas kuģu sarakstiem.

5. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

31. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā

1.   Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 1. punktā.

2.   Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 2. punktā.

3.   Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4.   Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā.

5.   Dalībvalstis savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma drīkst palielināt tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti.

32. pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi

1.   Dreifējošas ZPI aprīko ar instrumentālām bojām. Cita veida boju, piemēram, radioboju, izmantošana ir aizliegta.

2.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neseko vairāk kā 300 ekspluatācijā esošām bojām.

3.   Katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, gadā drīkst iegādāties ne vairāk kā 500 instrumentālu boju. Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad (nedz krājumos, nedz ekspluatācijā) nav vairāk par 500 instrumentālu boju.

4.   Apgādes kuģu maksimālais skaits ir divi apgādes kuģi uz ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un tie visi ir vienas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi.

5.   Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk par vienu dalībvalsts karoga apgādes kuģi.

6.   Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus.

33. pants

Haizivis

1.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, un ar noteikumu, ka nozveja paredzēta tikai vietējam patēriņam.

3.   Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

34. pants

Mobulīdrajas

1.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot zvejas kuģus, kas veic pašpatēriņa zveju (piemēram, ja nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes).

Atkāpjoties no pirmās daļas, mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā (piemēram, zvejniecības, kas neizmanto āķu jedas vai nav pelaģiskās zvejniecības, piemēram, ar riņķvadu, makšķerrīkiem, žaunu tīkliem, rokas āķu rindām un velcēšanas kuģiem, un kas reģistrētas IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā), drīkst izkraut tikai vietējam patēriņam.

2.   Visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas veic pašpatēriņa zveju, mobulīdrajas tūlīt atbrīvo dzīvas un, ciktāl praktiski iespējams, neskartas, tiklīdz tās redzamas tīklā, uz āķa vai uz klāja, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu nozvejotajiem īpatņiem.

6. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

35. pants

Pelaģiskā zveja

1.   Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IH pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības.

2.   Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2021. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām.

3.   Zvejas iespējas, kas noteiktas IH pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai Komisijai iesūta pārsūtīšanai uz SPRFMO sekretariātu paredzētu sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostā.

36. pants

Grunts zveja

1.   Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2021. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās minētā konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja notikusi laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un nepārsniedzot minētajā laikposmā reģistrēto gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti.

2.   Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, drīkst zvejot tikai tad, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas.

37. pants

Izpētes zveja

1.   2021. gadā dalībvalstis SPRFMO konvencijas apgabalā notiekošā ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejā ar āķu jedām drīkst piedalīties tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi šādas zvejas pieteikumu, kurš ietver zvejas operāciju plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu.

2.   Zveja notiek vienīgi SPRFMO norādītajos pētniecības blokos. Aizliegts zvejot dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2000 metriem.

3.   KPN ir tāda, kā norādīts IH pielikumā. Atļauts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5000 un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz līdz ar KPN sasniegšanu vai tad, kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reižu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk.

7. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

38. pants

Zveja ar riņķvadu

1.   Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot:

| a) | no 2021. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2021. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2021. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2022. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:






  — | Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, |
| --- | --- | --- |

a)

no 2021. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2021. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2021. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2022. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

—

Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

| — | 150o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

150o rietumu garuma meridiāns,

| — | 40o ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

40o ziemeļu platuma paralēle,

| — | 40o dienvidu platuma paralēle; |
| --- | --- |

—

40o dienvidu platuma paralēle;

| b) | no 2021. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:






  — | 96o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- | --- |

b)

no 2021. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo:

—

96o rietumu garuma meridiāns,

| — | 110o rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

110o rietumu garuma meridiāns,

| — | 4o ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

4o ziemeļu platuma paralēle,

| — | 3o dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

3o dienvidu platuma paralēle.

2.   Attiecīgās dalībvalstis pirms 2021. gada 1. aprīļa Komisijai paziņo, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma periodiem tās izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā periodā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos zveju ar riņķvadu pārtrauc.

3.   Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4.   Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai |
| --- | --- |

a)

ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai

| b) | ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. |
| --- | --- |

b)

ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

39. pants

Dreifējošas ZPI

1.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt atrašanās vietas datus, kuriem līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta, tai atrodoties uz riņķvadu kuģa.

2.   Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienu laikā, pirms sācies izvēlētais 38. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais zvejas aizlieguma periods, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma perioda sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik sākotnēji ir izvietojis.

3.   Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta IATTC sekretariātam.

40. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas

Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā drīkst gūt katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir noteiktas IL pielikumā.

IATTC

41. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums

1.   Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni.

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3.   Kuģu operatori:

| a) | reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi); |
| --- | --- |

a)

reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi);

| b) | paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim. |
| --- | --- |

b)

paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim.

42. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums

Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo.

IATTC

Mobulidae

Manta

Mobula

8. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

43. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums

SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja:

SEAFO

| a) | spoku kaķhaizivs (Apristurus manis); |
| --- | --- |

a)

spoku kaķhaizivs (Apristurus manis);

Apristurus manis

| b) | plankumainā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi); |
| --- | --- |

b)

plankumainā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi);

Etmopterus bigelowi

| c) | īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus); |
| --- | --- |

c)

īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus);

Etmopterus brachyurus

| d) | lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps); |
| --- | --- |

d)

lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps);

Etmopterus princeps

| e) | gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus); |
| --- | --- |

e)

gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus);

Etmopterus pusillus

| f) | raju dzimtas (Rajidae) zivis; |
| --- | --- |

f)

raju dzimtas (Rajidae) zivis;

Rajidae

| g) | samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus); |
| --- | --- |

g)

samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus);

Scymnodon squamulosus

| h) | Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis; |
| --- | --- |

h)

Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis;

Selachimorpha

| i) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias). |
| --- | --- |

i)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias).

Squalus acanthias

9. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

44. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas.

2.   Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.

3.   Dalībvalstis nodrošina, lai lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2021. gadā nepārsniegtu IG pielikumā noteiktos limitus.

45. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība

1.   Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2021. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2021. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma.

2.   Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam ZPI ir aizliegts uzstādīt WCPFC konvencijas apgabala atklātajos ūdeņos starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma vēl uz papildu diviem mēnešiem: vai nu no 2021. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2021. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2021. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 31. decembra plkst. 24.00.

3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis; |
| --- | --- |

a)

pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis;

| b) | ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai |
| --- | --- |

b)

ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; vai

| c) | ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. |
| --- | --- |

c)

ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka neviens to kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām instrumentālām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa.

5.   Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem pārkrauj citā kuģī vai izkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

46. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20o dienvidu platuma, ir norādīts IX pielikumā.

WCPFC

Xiphias gladius

o

47. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas, uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma

Dalībvalstis nodrošina, ka zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, 2021. gadā nepārsniedz IG pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis turklāt nodrošina, ka minētā pasākuma rezultātā nenotiek zobenzivs zvejas piepūles pārvirze uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20° dienvidu platuma.

Xiphias gladius

48. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs

1.   
  WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni:

| a) | zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis); |
| --- | --- |

a)

zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis);

| b) | okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus). |
| --- | --- |

b)

okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus).

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

49. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals

1.   Kad kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, tie piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus.

2.   Kad kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, tie piemēro 38. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 38. panta 2., 3. un 4. punktā un 39., 40. un 41. pantā izklāstītos pasākumus.

10. iedaļa

Beringa jūra

50. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos

Mintaja (Gadus chalcogrammus) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.

Gadus chalcogrammus

11. iedaļa

SIOFA Nolīguma apgabals

51. pants

Grunts zvejas limiti

Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kuri zvejo SIOFA nolīguma apgabalā:

SIOFA

| a) | gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam tajos gados, kad attiecīgās dalībvalsts kuģi aktīvi darbojušies SIOFA nolīguma apgabalā, un minētajiem gadiem jāaptver reprezentatīvi ilgs periods, par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati; |
| --- | --- |

a)

gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam tajos gados, kad attiecīgās dalībvalsts kuģi aktīvi darbojušies SIOFA nolīguma apgabalā, un minētajiem gadiem jāaptver reprezentatīvi ilgs periods, par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati;

SIOFA

| b) | izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem; |
| --- | --- |

b)

izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem;

| c) | nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter's Shoal, izņemot ar āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus un ar nosacījumu, ka uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs. |
| --- | --- |

c)

nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter's Shoal, izņemot ar āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus un ar nosacījumu, ka uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs.

Atlantis Bank

Coral

Fools Flat

Middle of What

Walter's Shoal

III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

52. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un Fēru Salās reģistrēti kuģi

Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem var būt atļauts zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus.

53. pants

Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģi, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē un ko licencējis Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldītājs

Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģiem, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē un ko licencējis Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvaldītājs, var būt atļauts zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulā (ES) 2017/2403 paredzētos nosacījumus.

54. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi

Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi.

55. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts V pielikuma B daļā.

56. pants

Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi

Nozvejām un piezvejām, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 55. pantā minētajām atļaujām, piemēro 8. panta nosacījumus.

57. pants

Aizliegtās sugas

1.   Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos:

| a) | ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

a)

ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā;

| b) | parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

b)

parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā;

| c) | bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

c)

bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā;

| d) | melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

d)

melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā;

| e) | siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos; |
| --- | --- |

e)

siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos;

| f) | dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; |
| --- | --- |

f)

dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā;

| g) | cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā; |
| --- | --- |

g)

cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā;

| h) | parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; |
| --- | --- |

h)

parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā;

| i) | vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; |
| --- | --- |

i)

vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos;

| j) | dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā. |
| --- | --- |

j)

dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā.

2.   Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

58. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

59. pants

Pārejas noteikumi

Regulas 11., 19., 20., 27., 33., 34., 41., 42., 43., 48., 50. un 57. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2022. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam.

mutatis mutandis

Regulas 15., 16. un 17. pantu piemēro līdz dienai, kad piemērojams kļūst deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2. punktu un ar ko groza minētās regulas VI pielikumu, ieviešot atbilstošus tehniskos pasākumus ziemeļrietumu ūdeņiem.

60. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

Tomēr 11. panta 1., 2., 3. un 5. punktu un 14. un 18. pantu piemēro no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam.

Noteikumus par zvejas iespējām, kas attiecībā uz konkrētiem krājumiem CCAMLR konvencijas apgabalā izklāstīti 28., 29. un 30. pantā un VII pielikumā, piemēro no 2020. gada 1. decembra.

CCAMLR

II pielikumā izklāstītos noteikumus par zvejas piepūles limitiem piemēro no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (OV L 83, 25.3.2019., 1. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 1100/2007 (2007. gada 18. septembris), ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (OV L 179, 16.7.2018., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1627 (2016. gada 14. septembris) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 (OV L 252, 16.9.2016, 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Regula (EK) Nr. 847/96 (1996. gada 6. maijs), ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei (OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Lēmums (ES) 2015/1565 (2015. gada 14. septembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas ES ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (OV L 244, 19.9.2015., 55. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

(11)  
  OV L 444, 31.12.2020., 14. lpp.

11

(12)  Padomes Lēmums (ES) 2020/2252 (2020. gada 29. decembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 444, 31.12.2020., 2. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 2019/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/1999 (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).

16

(17)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (2006. gada 22. maijs) par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).

17

(18)  Savienība minētajai konvencijai pievienojās ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK (1986. gada 9. jūnijs) par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

18

(19)  Savienība minētajam nolīgumam pievienojās ar Padomes Lēmumu 95/399/EK (1995. gada 18. septembris) par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.).

20

(21)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).

21

(22)  Savienība minētajam nolīgumam pievienojās ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK (2008. gada 29. septembris), lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu par zvejniecību Indijas okeāna dienvidu daļā (OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.).

22

(23)  Savienība minētajai konvencijai pievienojās ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES (2011. gada 3. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).

23

(24)  Savienība minētajai konvencijai pievienojās ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK (2004. gada 26. aprīlis) par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

25

(26)  Jebkāda tipa grunts traļi (OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS un TB).

26

OTB

OTT

PTB

TBB

TBN

TBS

TB

(27)  Jebkāda tipa zvejas vadi (SSC, SDN, SPR, SV, SB un SX).

27

SSC

SDN

SPR

SV

SB

SX

(28)  Visas āķu jedu vai makšķerkāta āķu rindu vai makšķerrīku zvejniecības (LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX un LLS).

28

LHP

LHM

LLD

LL

LTL

LX

LLS

(29)  Visi fiksētie žaunu tīkli un zivju krātiņveida lamatas (GTR, GNS, GNC, FYK, FPN un FIX).

29

GTR

GNS

GNC

FYK

FPN

FIX

(30)  Zvejas rīku kodi: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX, PTB, SDN, SSC, SX, LL, LLS.

30

(31)  Padomes Regula (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai un atceļ Regulu (EK) Nr. 973/2001 (OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).

31

---

PIELIKUMS

PIELIKUMU SARAKSTS

| I PIELIKUMS: | KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteiktas KPN, pa sugām un apgabaliem |
| --- | --- |
| IA PIELIKUMS: | Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi |
| IB PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā |
| IC PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa. NAFO konvencijas apgabals |
| ID PIELIKUMS: | ICCAT konvencijas apgabals |
| IE PIELIKUMS: | Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa. SEAFO konvencijas apgabals |
| IF PIELIKUMS: | Dienvidu tunzivs izplatības apgabali |
| IG PIELIKUMS: | WCPFC konvencijas apgabals |
| IH PIELIKUMS: | SPRFMO konvencijas apgabals |
| IJ PIELIKUMS: | IOTC kompetences apgabals |
| IK PIELIKUMS: | SIOFA nolīguma apgabals |
| IL PIELIKUMS: | IATTC konvencijas apgabals |
| II PIELIKUMS: | Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā |
| III PIELIKUMS: | Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā |
| IV PIELIKUMS: | Sezonāli zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas |
| V PIELIKUMS: | Zvejas atļaujas |
| VI PIELIKUMS: | ICCAT konvencijas apgabals |
| VII PIELIKUMS: | CCAMLR konvencijas apgabals |
| VIII PIELIKUMS: | IOTC kompetences apgabals |
| IX PIELIKUMS: | WCPFC konvencijas apgabals |

I PIELIKUMS:

KPN, kas piemērojama Savienības zvejas kuģiem apgabalos, kuros noteiktas KPN, pa sugām un apgabaliem

IA PIELIKUMS:

Skageraks, Kategats, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi

IB PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļa un Grenlande, ICES 1., 2., 5., 12. un 14. apakšapgabals un Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

IC PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa. NAFO konvencijas apgabals

ID PIELIKUMS:

ICCAT konvencijas apgabals

IE PIELIKUMS:

Atlantijas okeāna dienvidaustrumu daļa. SEAFO konvencijas apgabals

IF PIELIKUMS:

Dienvidu tunzivs izplatības apgabali

IG PIELIKUMS:

WCPFC konvencijas apgabals

IH PIELIKUMS:

SPRFMO konvencijas apgabals

IJ PIELIKUMS:

IOTC kompetences apgabals

IK PIELIKUMS:

SIOFA nolīguma apgabals

IL PIELIKUMS:

IATTC konvencijas apgabals

II PIELIKUMS:

Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumu daļas jūrasmēles krājumu pārvaldību ICES 7.e rajonā

III PIELIKUMS:

Tūbīšu pārvaldības apgabali ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā

IV PIELIKUMS:

Sezonāli zvejas aizliegumi, lai aizsargātu nārstojošas mencas

V PIELIKUMS:

Zvejas atļaujas

VI PIELIKUMS:

ICCAT konvencijas apgabals

VII PIELIKUMS:

CCAMLR konvencijas apgabals

VIII PIELIKUMS:

IOTC kompetences apgabals

IX PIELIKUMS:

WCPFC konvencijas apgabals

---

I PIELIKUMS

KPN, KAS PIEMĒROJAMAS SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTAS KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM

Pielikumu tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, vajadzības gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.

Uz visām pielikumos noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām pielikumos ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katrā apgabalā uz zivju krājumiem atsaucas alfabētiskā secībā pēc sugu zinātniskajiem nosaukumiem. Regulatīvām vajadzībām sugu identificēšanā izmanto tikai zinātniskos nosaukumus. Vispārpieņemtie nosaukumi norādīti ērtības labad.

IA līdz IL pielikums ir daļa no I pielikuma.

Šīs regulas vajadzībām turpinājumā sniegta salīdzinoša tabula ar sugu zinātniskajiem nosaukumiem un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Alfa-3 kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Ammodytes spp. | SAN | Tūbītes |
| Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna |
| Beryx spp. | ALF | Beriksas |
| Brosme brosme | USK | Brosme |
| Caproidae | BOR | Kaproīdas |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsdzelkņhaizivs |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs |
| Chaceon spp. | GER | Dziļūdens sarkankrabji |
| Chaenocephalus aceratus | SSI | Melnspuru leduszivs |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs |
| Channichthys rhinoceratus | LIC | Vienraga leduszivs |
| Chionoecetes spp. | PCR | Sniega krabji |
| Clupea harengus | HER | Siļķe |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Apaļdeguna garaste |
| Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs |
| Deania calcea | DCA | Gardeguna spurainā haizivs |
| Dicentrarchus labrax | BSS | Eiropas labraks |
| Dipturus
  batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) | RJB | Parastā raja (sugu grupa) |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs |
| Dissostichus mawsoni | TOA | Antarktikas ilkņzivs |
| Dissostichus spp. | TOT | Ilkņzivis |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Anšovs |
| Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs |
| Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs |
| Euphausia superba | KRI | Krils |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis |
| Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs |
| Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi |
| Leucoraja naevus | RJN | Dzegužraja |
| Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste |
| Lophiidae | ANF | Makšķerniekzivju dzimta |
| Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis |
| Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Manta birostris | RMB | Divragainā velnraja |
| Martialia hyadesi | SQS | Dienvidatlantijas kalmārs |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlangs |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Micromesistius poutassou | WHB | Putasu |
| Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste |
| Molva dypterygia | BLI | Zilā jūraslīdaka |
| Molva molva | LIN | Jūraslīdaka |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Notothenia gibberifrons | NOG | Zaļā nototēnija |
| Notothenia rossii | NOR | Marmora nototēnija |
| Notothenia squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija |
| Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele |
| Paralomis spp. | PAI | Krabji |
| Penaeus spp. | PEN | Penaeus garneles |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis |
| Pollachius pollachius | POL | Pollaks |
| Pollachius virens | POK | Saida |
| Scophthalmus maximus | TUR | Akmeņplekste |
| Pseudochaenichthys georgianus | SGI | Melnā leduszivs |
| Pseudopentaceros spp. | EDW | Bruņgalvji |
| Raja alba | RJA | Baltā raja |
| Raja brachyura | RJH | Blondā raja |
| Raja circularis | RJI | Smilšu raja |
| Raja clavata | RJC | Dzeloņainā raja |
| Raja fullonica | RJF | Šagrēnādas raja |
| Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvēģijas raja |
| Raja microocellata | RJE | Sīkacu raja |
| Raja montagui | RJM | Plankumainā raja |
| Raja radiata | RJR | Ērkšķu raja |
| Raja undulata | RJU | Cirtainā raja |
| Rajiformes | SRX | Rajveidīgās zivis |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grenlandes paltuss |
| Sardina pilchardus | PIL | Sardīne |
| Scomber scombrus | MAC | Makrele |
| Scophthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs |
| Sebastes spp. | RED | Sarkanasari |
| Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |
| Solea spp. | SOO | Jūrasmēles |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |
| Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs |
| Tetrapturus albidus | WHM | Baltais marlīns |
| Thunnus alalunga | ALB | Garspuru tunzivs |
| Thunnus maccoyii | SBF | Dienvidu tunzivs |
| Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs |
| Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs |
| Trachurus murphyi | CJM | Čīles stavrida |
| Trachurus spp. | JAX | Stavridas |
| Trisopterus esmarkii | NOP | Esmarka menca |
| Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
| Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs |

Zinātniskais nosaukums

Alfa-3 kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Ammodytes spp.

SAN

Tūbītes

Argentina silus

ARU

Ziemeļatlantijas argentīna

Beryx spp.

ALF

Beriksas

Brosme brosme

USK

Brosme

Caproidae

BOR

Kaproīdas

Centrophorus squamosus

GUQ

Pelēkā īsdzelkņhaizivs

Centroscymnus coelolepis

CYO

Baltacu haizivs

Chaceon spp.

GER

Dziļūdens sarkankrabji

Chaenocephalus aceratus

SSI

Melnspuru leduszivs

Champsocephalus gunnari

ANI

Antarktikas leduszivs

Channichthys rhinoceratus

LIC

Vienraga leduszivs

Chionoecetes spp.

PCR

Sniega krabji

Clupea harengus

HER

Siļķe

Coryphaenoides rupestris

RNG

Apaļdeguna garaste

Dalatias licha

SCK

Melnā haizivs

Deania calcea

DCA

Gardeguna spurainā haizivs

Dicentrarchus labrax

BSS

Eiropas labraks

Dipturus
  batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)

RJB

Parastā raja (sugu grupa)

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus mawsoni

TOA

Antarktikas ilkņzivs

Dissostichus spp.

TOT

Ilkņzivis

Engraulis encrasicolus

ANE

Anšovs

Etmopterus princeps

ETR

Lielā laternhaizivs

Etmopterus pusillus

ETP

Gludā laternhaizivs

Euphausia superba

KRI

Krils

Gadus morhua

COD

Menca

Galeorhinus galeus

GAG

Bara haizivs

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Sarkanā plekste

Hippoglossoides platessoides

PLA

Rietumatlantijas plekste

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlantijas lielgalvis

Illex illecebrosus

SQI

Īsspuru kalmārs

Lamna nasus

POR

Siļķu haizivs

Lepidorhombus spp.

LEZ

Megrimi

Leucoraja naevus

RJN

Dzegužraja

Limanda ferruginea

YEL

Dzeltenastes plekste

Lophiidae

ANF

Makšķerniekzivju dzimta

Macrourus spp.

GRV

Makrūrzivis

Makaira nigricans

BUM

Atlantijas zilais marlīns

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Manta birostris

RMB

Divragainā velnraja

Martialia hyadesi

SQS

Dienvidatlantijas kalmārs

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Pikša

Merlangius merlangus

WHG

Merlangs

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Micromesistius poutassou

WHB

Putasu

Microstomus kitt

LEM

Mazmutes plekste

Molva dypterygia

BLI

Zilā jūraslīdaka

Molva molva

LIN

Jūraslīdaka

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Notothenia gibberifrons

NOG

Zaļā nototēnija

Notothenia rossii

NOR

Marmora nototēnija

Notothenia squamifrons

NOS

Pelēkā nototēnija

Pandalus borealis

PRA

Ziemeļu garnele

Paralomis spp.

PAI

Krabji

Penaeus spp.

PEN

Penaeus garneles

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Pleuronectiformes

FLX

Plekstveidīgās zivis

Pollachius pollachius

POL

Pollaks

Pollachius virens

POK

Saida

Scophthalmus maximus

TUR

Akmeņplekste

Pseudochaenichthys georgianus

SGI

Melnā leduszivs

Pseudopentaceros spp.

EDW

Bruņgalvji

Raja alba

RJA

Baltā raja

Raja brachyura

RJH

Blondā raja

Raja circularis

RJI

Smilšu raja

Raja clavata

RJC

Dzeloņainā raja

Raja fullonica

RJF

Šagrēnādas raja

Raja (Dipturus) nidarosiensis

JAD

Norvēģijas raja

Raja microocellata

RJE

Sīkacu raja

Raja montagui

RJM

Plankumainā raja

Raja radiata

RJR

Ērkšķu raja

Raja undulata

RJU

Cirtainā raja

Rajiformes

SRX

Rajveidīgās zivis

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Grenlandes paltuss

Sardina pilchardus

PIL

Sardīne

Scomber scombrus

MAC

Makrele

Scophthalmus rhombus

BLL

Gludais rombs

Sebastes spp.

RED

Sarkanasari

Solea solea

SOL

Parastā jūrasmēle

Solea spp.

SOO

Jūrasmēles

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

Squalus acanthias

DGS

Dzelkņu haizivs

Tetrapturus albidus

WHM

Baltais marlīns

Thunnus alalunga

ALB

Garspuru tunzivs

Thunnus maccoyii

SBF

Dienvidu tunzivs

Thunnus obesus

BET

Lielacu tunzivs

Thunnus thynnus

BFT

Zilā tunzivs

Trachurus murphyi

CJM

Čīles stavrida

Trachurus spp.

JAX

Stavridas

Trisopterus esmarkii

NOP

Esmarka menca

Urophycis tenuis

HKW

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Xiphias gladius

SWO

Zobenzivs

Turpmākā salīdzinošā tabula, kurā norādīti sugu vispārpieņemtie nosaukumi un zinātniskie nosaukumi, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.

| Vispārpieņemtais nosaukums | Alfa-3 kods | Zinātniskais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Akmeņplekste | TUR | Scophthalmus maximus |
| Anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Antarktikas ilkņzivs | TOA | Dissostichus mawsoni |
| Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Apaļdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans |
| Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis |
| Baltā raja | RJA | Raja alba |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus albidus |
| Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Blondā raja | RJH | Raja brachyura |
| Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus |
| Brosme | USK | Brosme brosme |
| Bruņgalvji | EDW | Pseudopentaceros spp. |
| Čīles stavrida | CJM | Trachurus murphyi |
| Cirtainā raja | RJU | Raja undulata |
| Dienvidatlantijas kalmārs | SQS | Martialia hyadesi |
| Dienvidu tunzivs | SBF | Thunnus maccoyii |
| Divragainā velnraja | RMB | Manta birostris |
| Dzegužraja | RJN | Leucoraja naevus |
| Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias |
| Dzeloņainā raja | RJC | Raja clavata |
| Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |
| Dziļūdens sarkankrabji | GER | Chaceon spp. |
| Eiropas labraks | BSS | Dicentrarchus labrax |
| Ērkšķu raja | RJR | Raja radiata |
| Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarkii |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Garspuru tunzivs | ALB | Thunnus alalunga |
| Gludā laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus |
| Gludais rombs | BLL | Scophthalmus rhombus |
| Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Heks | HKE | Merluccius merluccius |
| Ilkņzivis | TOT | Dissostichus spp. |
| Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus |
| Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |
| Jūraslīdaka | LIN | Molva molva |
| Jūrasmēles | SOO | Solea spp. |
| Kaproīdas | BOR | Caproidae |
| Krabji | PAI | Paralomis spp. |
| Krils | KRI | Euphausia superba |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |
| Makrele | MAC | Scomber scombrus |
| Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. |
| Makšķerniekzivju dzimta | ANF | Lophiidae |
| Marmora nototēnija | NOR | Notothenia
  rossii |
| Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |
| Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Melnā leduszivs | SGI | Pseudochaenichthys georgianus |
| Melnspuru leduszivs | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Menca | COD | Gadus morhua |
| Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |
| Norvēģijas raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |
| Parastā jūrasmēle | SOL | Solea solea |
| Parastā raja (sugu grupa) | RJB | Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) |
| Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Pelēkā īsdzelkņhaizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Pelēkā nototēnija | NOS | Notothenia squamifrons |
| Penaeus garneles | PEN | Penaeus spp. |
| Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Plankumainā raja | RJM | Raja montagui |
| Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes |
| Pollaks | POL | Pollachius pollachius |
| Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Rajveidīgās zivis | SRX | Rajiformes |
| Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Šagrēnādas raja | RJF | Raja fullonica |
| Saida | POK | Pollachius virens |
| Sardīne | PIL | Sardina pilchardus |
| Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Sarkanasari | RED | Sebastes spp. |
| Sīkacu raja | RJE | Raja microocellata |
| Siļķe | HER | Clupea harengus |
| Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |
| Smilšu raja | RJI | Raja circularis |
| Sniega krabji | PCR | Chionoecetes spp. |
| Stavridas | JAX | Trachurus spp. |
| Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. |
| Vienraga leduszivs | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Zaļā nototēnija | NOG | Notothenia gibberifrons |
| Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |
| Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis |
| Zilā jūraslīdaka | BLI | Molva dypterygia |
| Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |
| Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |

Vispārpieņemtais nosaukums

Alfa-3 kods

Zinātniskais nosaukums

Akmeņplekste

TUR

Scophthalmus maximus

Anšovs

ANE

Engraulis encrasicolus

Antarktikas ilkņzivs

TOA

Dissostichus mawsoni

Antarktikas leduszivs

ANI

Champsocephalus gunnari

Apaļdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

Atlantijas zilais marlīns

BUM

Makaira nigricans

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

HKW

Urophycis tenuis

Baltā raja

RJA

Raja alba

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Baltais marlīns

WHM

Tetrapturus albidus

Bara haizivs

GAG

Galeorhinus galeus

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Blondā raja

RJH

Raja brachyura

Brētliņa

SPR

Sprattus sprattus

Brosme

USK

Brosme brosme

Bruņgalvji

EDW

Pseudopentaceros spp.

Čīles stavrida

CJM

Trachurus murphyi

Cirtainā raja

RJU

Raja undulata

Dienvidatlantijas kalmārs

SQS

Martialia hyadesi

Dienvidu tunzivs

SBF

Thunnus maccoyii

Divragainā velnraja

RMB

Manta birostris

Dzegužraja

RJN

Leucoraja naevus

Dzelkņu haizivs

DGS

Squalus acanthias

Dzeloņainā raja

RJC

Raja clavata

Dzeltenastes plekste

YEL

Limanda ferruginea

Dziļūdens sarkankrabji

GER

Chaceon spp.

Eiropas labraks

BSS

Dicentrarchus labrax

Ērkšķu raja

RJR

Raja radiata

Esmarka menca

NOP

Trisopterus esmarkii

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Garspuru tunzivs

ALB

Thunnus alalunga

Gludā laternhaizivs

ETP

Etmopterus pusillus

Gludais rombs

BLL

Scophthalmus rhombus

Grenlandes paltuss

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Heks

HKE

Merluccius merluccius

Ilkņzivis

TOT

Dissostichus spp.

Īsspuru kalmārs

SQI

Illex illecebrosus

Jūras zeltplekste

PLE

Pleuronectes platessa

Jūraslīdaka

LIN

Molva molva

Jūrasmēles

SOO

Solea spp.

Kaproīdas

BOR

Caproidae

Krabji

PAI

Paralomis spp.

Krils

KRI

Euphausia superba

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Lielacu tunzivs

BET

Thunnus obesus

Makrele

MAC

Scomber scombrus

Makrūrzivis

GRV

Macrourus spp.

Makšķerniekzivju dzimta

ANF

Lophiidae

Marmora nototēnija

NOR

Notothenia
  rossii

Mazmutes plekste

LEM

Microstomus kitt

Megrimi

LEZ

Lepidorhombus spp.

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Melnā leduszivs

SGI

Pseudochaenichthys georgianus

Melnspuru leduszivs

SSI

Chaenocephalus aceratus

Menca

COD

Gadus morhua

Merlangs

WHG

Merlangius merlangus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Norvēģijas omārs

NEP

Nephrops norvegicus

Norvēģijas raja

JAD

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Parastā jūrasmēle

SOL

Solea solea

Parastā raja (sugu grupa)

RJB

Dipturus batis (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia)

Patagonijas ilkņzivs

TOP

Dissostichus eleginoides

Pelēkā īsdzelkņhaizivs

GUQ

Centrophorus squamosus

Pelēkā nototēnija

NOS

Notothenia squamifrons

Penaeus garneles

PEN

Penaeus spp.

Pikša

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Plankumainā raja

RJM

Raja montagui

Plekstveidīgās zivis

FLX

Pleuronectiformes

Pollaks

POL

Pollachius pollachius

Putasu

WHB

Micromesistius poutassou

Rajveidīgās zivis

SRX

Rajiformes

Rietumatlantijas plekste

PLA

Hippoglossoides platessoides

Šagrēnādas raja

RJF

Raja fullonica

Saida

POK

Pollachius virens

Sardīne

PIL

Sardina pilchardus

Sarkanā plekste

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Sarkanasari

RED

Sebastes spp.

Sīkacu raja

RJE

Raja microocellata

Siļķe

HER

Clupea harengus

Siļķu haizivs

POR

Lamna nasus

Smilšu raja

RJI

Raja circularis

Sniega krabji

PCR

Chionoecetes spp.

Stavridas

JAX

Trachurus spp.

Tūbītes

SAN

Ammodytes spp.

Vienraga leduszivs

LIC

Channichthys rhinoceratus

Zaļā nototēnija

NOG

Notothenia gibberifrons

Ziemeļatlantijas argentīna

ARU

Argentina silus

Ziemeļu garnele

PRA

Pandalus borealis

Zilā jūraslīdaka

BLI

Molva dypterygia

Zilā tunzivs

BFT

Thunnus thynnus

Zobenzivs

SWO

Xiphias gladius

---

IA PIELIKUMS

SKAGERAKS, KATEGATS, ICES 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅI

| Suga: | Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

  Ammodytes spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | (2) |
| Zviedrija | 0 | (2) |
| Savienība | 0 | (2) |
| |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (2) | |
| |
| KPN | 0 | | |
| (1) | Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas. |
| (2) | Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga un makreles piezvejas (OT1/*2A3A4X). Merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |

Suga:

Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

Ammodytes spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1)

Dānija

0

(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

(2)

Zviedrija

0

(2)

Savienība

0

(2)

Apvienotā Karaliste

0

(2)

KPN

0

(1)

Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.

(2)

Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga un makreles piezvejas (OT1/*2A3A4X). Merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti III pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par:

Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos

| | 1r | 2r | 3r | 4 | 5r | 6 | 7r |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (SAN/234_1R) | (SAN/234_2R) | (SAN/234_3R) | (SAN/234_4) | (SAN/234_5R) | (SAN/234_6) | (SAN/234_7R) |
| Dānija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vācija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Savienība | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | | | | | | | |
| Kopā | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

1r

2r

3r

4

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Dānija

0

0

0

0

0

0

0

Vācija

0

0

0

0

0

0

0

Zviedrija

0

0

0

0

0

0

0

Savienība

0

0

0

0

0

0

0

Apvienotā Karaliste

0

0

0

0

0

0

0

Kopā

0

0

0

0

0

0

0

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (ARU/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 6 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 2 | |
| Nīderlande | 5 | |
| Savienība | 13 | |
| Apvienotā Karaliste | 10 | |
| |
| KPN | 23 | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(ARU/1/2.)

Vācija

6

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

2

Nīderlande

5

Savienība

13

Apvienotā Karaliste

10

KPN

23

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā
  (ARU/3A4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 273 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 3 | |
| Francija | 2 | |
| Īrija | 2 | |
| Nīderlande | 13 | |
| Zviedrija | 11 | |
| Savienība | 304 | |
| Apvienotā Karaliste | 5 | |
| |
| KPN | 309 | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a un 4. zonā

(ARU/3A4-C)

Dānija

273

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

3

Francija

2

Īrija

2

Nīderlande

13

Zviedrija

11

Savienība

304

Apvienotā Karaliste

5

KPN

309

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā
  (ARU/567.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 71 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 2 | |
| Īrija | 66 | |
| Nīderlande | 742 | |
| Savienība | 881 | |
| Apvienotā Karaliste | 52 | |
| |
| KPN | 933 | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā

(ARU/567.)

Vācija

71

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

2

Īrija

66

Nīderlande

742

Savienība

881

Apvienotā Karaliste

52

KPN

933

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā
  (USK/1214EI) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 2 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 2 | (1) |
| Citi | 1 | (1) |
| Savienība | 5 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 2 | (1) |
| |
| KPN | 7 | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/1214EI_AMS). |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2. un 14. zonā

(USK/1214EI)

Vācija

2

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

2

(1)

Citi

1

(1)

Savienība

5

(1)

Apvienotā Karaliste

2

(1)

KPN

7

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/1214EI_AMS).

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Savienības ūdeņi 4. zonā
  (USK/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 17 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 5 | |
| Francija | 12 | |
| Zviedrija | 2 | |
| Citi | 2 | (1) |
| Savienība | 38 | |
| Apvienotā Karaliste | 26 | |
| |
| KPN | 64 | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/04-C_AMS). |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Savienības ūdeņi 4. zonā

(USK/04-C.)

Dānija

17

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

5

Francija

12

Zviedrija

2

Citi

2

(1)

Savienība

38

Apvienotā Karaliste

26

KPN

64

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/04-C_AMS).

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā
  (USK/567EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 4 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Spānija | 15 | |
| Francija | 176 | |
| Īrija | 17 | |
| Citi | 4 | (1) |
| Savienība | 216 | |
| Norvēģija | 731 | (2) (3) (4) (5) |
| Apvienotā Karaliste | 85 | |
| |
| KPN | 1 032 | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/567EI_AMS). |
| (2) | Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C). |
| (3) | Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta nejauša citu sugu nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto daudzumu tonnās (OTH/*5B67-). Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %. |
| 750 | | |
| (4) | Ieskaitot jūraslīdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā: |
| | | | |
| | Jūraslīdaka (LIN/*5B67-) | 2 000 | |
| | Brosme (USK/*5B67-) | 731 | |
| (5) | Norvēģijai iedalītās brosmes un jūraslīdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam daudzumam tonnās: |
| 500 | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5., 6. un 7. zonā

(USK/567EI.)

Vācija

4

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Spānija

15

Francija

176

Īrija

17

Citi

4

(1)

Savienība

216

Norvēģija

731

(2) (3) (4) (5)

Apvienotā Karaliste

85

KPN

1 032

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (USK/567EI_AMS).

(2)

Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (USK/*24X7C).

(3)

Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta nejauša citu sugu nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto daudzumu tonnās (OTH/*5B67-). Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %.

750

(4)

Ieskaitot jūraslīdaku. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:

Jūraslīdaka (LIN/*5B67-)

2 000

Brosme (USK/*5B67-)

731

(5)

Norvēģijai iedalītās brosmes un jūraslīdakas kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam daudzumam tonnās:

500

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (USK/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 41 | |
| Vācija | 0 | |
| Francija | 0 | |
| Nīderlande | 0 | |
| Savienība | 41 | |
| Apvienotā Karaliste | 1 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(USK/04-N.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

41

Vācija

0

Francija

0

Nīderlande

0

Savienība

41

Apvienotā Karaliste

1

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Kaproīdas

  Caproidae | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā
  (BOR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 175 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Īrija | 3 309 | |
| Savienība | 4 484 | |
| Apvienotā Karaliste | 304 | |
| |
| KPN | 4 788 | |

Suga:

Kaproīdas

Caproidae

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7. un 8. zonā

(BOR/678-)

Dānija

1 175

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Īrija

3 309

Savienība

4 484

Apvienotā Karaliste

304

KPN

4 788

| Suga: | Siļķe (1)

  Clupea harengus | Zona: | 3.a
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 2 577 | (2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 41 | (2) |
| Zviedrija | 2 696 | (2) |
| Savienība | 5 314 | (2) |
| Norvēģija | 818 | |
| Fēru Salas | 0 | (3) |
| |
| KPN | 6 132 | |
| (1) | Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. |
| (2) | Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.). |
| (3) | Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.). |

Suga:

Siļķe (1)

Clupea harengus

Zona:

3.a

(HER/03A.)

Dānija

2 577

(2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

41

(2)

Zviedrija

2 696

(2)

Savienība

5 314

(2)

Norvēģija

818

Fēru Salas

0

(3)

KPN

6 132

(1)

Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(2)

Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4. zonā (HER/*04-C.).

(3)

Drīkst nozvejot tikai Skagerakā (HER/*03AN.).

| Suga: | Siļķe (1)

  Clupea harengus | Zona: | Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53o 30' N
  (HER/4AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 14 867 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 9 851 | |
| Francija | 5 168 | |
| Nīderlande | 12 929 | |
| Zviedrija | 978 | |
| Savienība | 43 793 | |
| Fēru Salas | 63 | |
| Norvēģija | 27 913 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | 13 896 | |
| KPN | 96 252 | |
| (1) | Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. |
| (2) | Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu tonnās (HER/*4AB-C). Papildu daudzums ne vairāk kā 10 000 tonnu apmērā tiks piešķirts, ja Norvēģija šādu palielinājumu pieprasīs. |
| 12 500 | | | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62 °N Savienība nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem daudzumiem. Papildu daudzums ne vairāk kā 2 500 tonnu apmērā tiks piešķirts, ja Savienība šādu palielinājumu pieprasīs. |
| Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*4N-S62) | | | |
| Savienība | 12 500 | | | |

Suga:

Siļķe (1)

Clupea harengus

Zona:

Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4. zonā uz ziemeļiem no 53o 30' N

(HER/4AB.)

Dānija

14 867

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

9 851

Francija

5 168

Nīderlande

12 929

Zviedrija

978

Savienība

43 793

Fēru Salas

63

Norvēģija

27 913

(2)

Apvienotā Karaliste

13 896

KPN

96 252

(1)

Siļķes nozvejas, kas gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(2)

Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. Ievērojot šīs kvotas limitu, Savienības ūdeņos 4.a un 4.b zonā nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādīto daudzumu tonnās (HER/*4AB-C). Papildu daudzums ne vairāk kā 10 000 tonnu apmērā tiks piešķirts, ja Norvēģija šādu palielinājumu pieprasīs.

12 500

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62 °N Savienība nedrīkst nozvejot vairāk par turpmāk norādītajiem daudzumiem. Papildu daudzums ne vairāk kā 2 500 tonnu apmērā tiks piešķirts, ja Savienība šādu palielinājumu pieprasīs.

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*4N-S62)

Savienība

12 500

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (HER/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 237 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu |
| Savienība | 237 | |
| |
| KPN | 96 252 | |
| (1) | Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā. |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(HER/4N-S62)

Zviedrija

237

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu

Savienība

237

KPN

96 252

(1)

Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā.

| Suga: | Siļķe (1)

  Clupea harengus | Zona: | 3.a
  (HER/03A-BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 423 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 13 | |
| Zviedrija | 229 | |
| Savienība | 1 665 | |
| |
| KPN | 1 665 | |
| (1) | Tikai siļķes nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. |

Suga:

Siļķe (1)

Clupea harengus

Zona:

3.a

(HER/03A-BC)

Dānija

1 423

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

13

Zviedrija

229

Savienība

1 665

KPN

1 665

(1)

Tikai siļķes nozvejām, kas kā piezveja gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

| Suga: | Siļķe (1)

  Clupea harengus | Zona: | 4., 7.d zona un Savienības ūdeņi 2.a zonā
  (HER/2A47DX) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 11 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 2 143 | |
| Vācija | 11 | |
| Francija | 11 | |
| Nīderlande | 11 | |
| Zviedrija | 11 | |
| Savienība | 2 198 | |
| Apvienotā Karaliste | 41 | |
| |
| KPN | 2 239 | |
| (1) | Tikai siļķes nozvejām, kas piezvejas veidā gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm. |

Suga:

Siļķe (1)

Clupea harengus

Zona:

4., 7.d zona un Savienības ūdeņi 2.a zonā

(HER/2A47DX)

Beļģija

11

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

2 143

Vācija

11

Francija

11

Nīderlande

11

Zviedrija

11

Savienība

2 198

Apvienotā Karaliste

41

KPN

2 239

(1)

Tikai siļķes nozvejām, kas piezvejas veidā gūtas zvejniecībās, kurās izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

| Suga: | Siļķe (1)

  Clupea harengus | Zona: | 4.c, 7.d (2)
  (HER/4CXB7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2 158 | (3) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 200 | (3) |
| Vācija | 133 | (3) |
| Francija | 2 569 | (3) |
| Nīderlande | 4 541 | (3) |
| Savienība | 9 601 | (3) |
| Apvienotā Karaliste | 988 | (3) |
| |
| KPN | 96 252 | |
| (1) | Tikai siļķes nozvejām, kas gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. |
| (2) | Izņemot Blekvoteras krājumu, t.i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz 51° 33' ziemeļu platuma un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. |
| (3) | Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.). |

Suga:

Siļķe (1)

Clupea harengus

Zona:

4.c, 7.d (2)

(HER/4CXB7D)

Beļģija

2 158

(3)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

200

(3)

Vācija

133

(3)

Francija

2 569

(3)

Nīderlande

4 541

(3)

Savienība

9 601

(3)

Apvienotā Karaliste

988

(3)

KPN

96 252

(1)

Tikai siļķes nozvejām, kas gūtas zvejā, kurā izmantoto zvejas rīku linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(2)

Izņemot Blekvoteras krājumu, t.i., siļķes krājumu Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz 51° 33' ziemeļu platuma un no šā punkta uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.

(3)

Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4.b zonā (HER/*04B.).

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (1)
  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 97 | (2) | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 19 | (2) |
| Īrija | 132 | (2) |
| Nīderlande | 97 | (2) |
| Savienība | 345 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | 526 | (2) |
| |
| KPN | 871 | |
| (1) | Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 55° ziemeļu platuma vai uz rietumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 56° ziemeļu platuma, izņemot Klaidu. |
| (2) | Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° un 57°30′ ziemeļu platuma, uz kurām attiecas šī KPN; izņēmums ir sešas jūras jūdzes plata josla, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas. |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6.b un 6.aN zonā (1)

(HER/5B6ANB)

Vācija

97

(2)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

19

(2)

Īrija

132

(2)

Nīderlande

97

(2)

Savienība

345

(2)

Apvienotā Karaliste

526

(2)

KPN

871

(1)

Siļķes krājums ICES 6.a zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 55° ziemeļu platuma vai uz rietumiem no 7° rietumu garuma un uz ziemeļiem no 56° ziemeļu platuma, izņemot Klaidu.

(2)

Aizliegts zvejot siļķi to ICES zonu daļā starp 56° un 57°30′ ziemeļu platuma, uz kurām attiecas šī KPN; izņēmums ir sešas jūras jūdzes plata josla, ko mēra no Apvienotās Karalistes teritoriālās jūras bāzes līnijas.

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 6.aS (1), 7.b un 7.c
  (HER/6AS7BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 309 | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Nīderlande | 31 | |
| Savienība | 340 | |
| |
| KPN | 340 | |
| (1) | Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56o 00' ziemeļu platuma un uz rietumiem no 07o 00' rietumu garuma. |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

6.aS (1), 7.b un 7.c

(HER/6AS7BC)

Īrija

309

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Nīderlande

31

Savienība

340

KPN

340

(1)

Siļķes krājums 6.a zonā uz dienvidiem no 56o 00' ziemeļu platuma un uz rietumiem no 07o 00' rietumu garuma.

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7.a (1)
  (HER/07A/MM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 525 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 525 | |
| Apvienotā Karaliste | 1 491 | |
| |
| KPN | 2 016 | |
| (1) | Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo:






  — | ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle, |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7.a (1)

(HER/07A/MM)

Īrija

525

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

525

Apvienotā Karaliste

1 491

KPN

2 016

(1)

Šī zona ir samazināta par teritoriju, ko norobežo:

—

ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | rietumos Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos Īrijas krasts,

| — | austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7.e un 7.f
  (HER/7EF.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 116 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 116 | |
| Apvienotā Karaliste | 116 | |
| |
| KPN | 232 | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7.e un 7.f

(HER/7EF.)

Francija

116

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

116

Apvienotā Karaliste

116

KPN

232

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | 7.g(1), 7.h(1), 7.j(1) un 7.k(1)
  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 3 | (2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 14 | (2) |
| Īrija | 188 | (2) |
| Nīderlande | 14 | (2) |
| Savienība | 219 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (2) |
| |
| KPN | 219 | (2) |
| (1) | Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo:






  — | ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle, |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

7.g(1), 7.h(1), 7.j(1) un 7.k(1)

(HER/7G-K.)

Vācija

3

(2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

14

(2)

Īrija

188

(2)

Nīderlande

14

(2)

Savienība

219

(2)

Apvienotā Karaliste

0

(2)

KPN

219

(2)

(1)

Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo:

—

ziemeļos 52° 30′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos 52° 00′ ziemeļu platuma paralēle,

| — | rietumos Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos Īrijas krasts,

| — | austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos Apvienotās Karalistes krasts.

(2)

Šo kvotu drīkst iedalīt tikai kuģiem, kas piedalās kontrolzvejniecībā, kura dod iespēju veikt uz zvejniecību balstītu datu vākšanu par šo krājumu, ko novērtē ICES. Pirms jebkādu nozveju atļaušanas attiecīgās dalībvalstis paziņo Komisijai kuģa vai kuģu vārdu.

| Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | 8
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 29 700 | | Analītiska KPN |
| Francija | 3 300 | |
| Savienība | 33 000 | |
| |
| KPN | 33 000 | |

Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

8

(ANE/08.)

Spānija

29 700

Analītiska KPN

Francija

3 300

Savienība

33 000

KPN

33 000

| Suga: | Anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 0 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | 0 | (1) |
| Savienība | 0 | (1) |
| |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam. |

Suga:

Anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANE/9/3411)

Spānija

0

(1)

Piesardzīga KPN

Portugāle

0

(1)

Savienība

0

(1)

KPN

0

(1)

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam.

| Suga: | Cod

  Gadus morhua | Zona: | Skageraks
  (COD/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 421 | |
| Vācija | 11 | |
| Nīderlande | 3 | |
| Zviedrija | 74 | |
| Savienība | 510 | |
| |
| KPN | 526 | |

Suga:

Cod

Gadus morhua

Zona:

Skageraks

(COD/03AN.)

Beļģija

1

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

421

Vācija

11

Nīderlande

3

Zviedrija

74

Savienība

510

KPN

526

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Kategats
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 75 | (1) | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 2 | (1) |
| Zviedrija | 46 | (1) |
| Savienība | 123 | (1) |
| |
| KPN | 123 | (1) |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Kategats

(COD/03AS.)

Dānija

75

(1)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Vācija

2

(1)

Zviedrija

46

(1)

Savienība

123

(1)

KPN

123

(1)

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 109 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 625 | |
| Vācija | 396 | |
| Francija | 134 | (1) |
| Nīderlande | 353 | (1) |
| Zviedrija | 4 | |
| Savienība | 1 621 | |
| Norvēģija | 626 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | 1 433 | (1) |
| |
| KPN | 3 680 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 7.d zonā (COD/*07D.). |
| (2) | Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-) | | |
| Savienība | 2 655 | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(COD/2A3AX4)

Beļģija

109

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

625

Vācija

396

Francija

134

(1)

Nīderlande

353

(1)

Zviedrija

4

Savienība

1 621

Norvēģija

626

(2)

Apvienotā Karaliste

1 433

(1)

KPN

3 680

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot 7.d zonā (COD/*07D.).

(2)

Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (COD/*04N-)

Savienība

2 655

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (COD/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 96 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu |
| Savienība | 96 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(COD/4N-S62)

Zviedrija

96

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu

Savienība

96

KPN

Nepiemēro

(1)

Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 6.b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā
  (COD/5W6-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 0 | |
| Francija | 2 | |
| Īrija | 1 | |
| Savienība | 3 | |
| Apvienotā Karaliste | 3 | |
| |
| KPN | 6 | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

6.b; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz rietumiem no 12° 00' W un 12. un 14. zonā

(COD/5W6-14)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

0

Francija

2

Īrija

1

Savienība

3

Apvienotā Karaliste

3

KPN

6

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 6.a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00' W
  (COD/5BE6A) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu. |
| Vācija | 5 | (1) |
| Francija | 51 | (1) |
| Īrija | 71 | (1) |
| Savienība | 128 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 193 | (1) |
| |
| KPN | 321 | (1) |
| (1) | Tikai mencas piezvejai, ko gūst citu sugu zvejā. Specializētajā mencas zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

6.a; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā uz austrumiem no 12° 00' W

(COD/5BE6A)

Beļģija

1

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Vācija

5

(1)

Francija

51

(1)

Īrija

71

(1)

Savienība

128

(1)

Apvienotā Karaliste

193

(1)

KPN

321

(1)

(1)

Tikai mencas piezvejai, ko gūst citu sugu zvejā. Specializētajā mencas zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7.a
  (COD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 2 | (1) |
| Īrija | 43 | (1) |
| Nīderlande | 0 | (1) |
| Savienība | 46 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 19 | (1) |
| |
| KPN | 65 | (1) |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7.a

(COD/07A.)

Beļģija

1

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

2

(1)

Īrija

43

(1)

Nīderlande

0

(1)

Savienība

46

(1)

Apvienotā Karaliste

19

(1)

KPN

65

(1)

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (COD/7XAD34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 5 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu. |
| Francija | 74 | (1) |
| Īrija | 115 | (1) |
| Nīderlande | 0 | (1) |
| Savienība | 194 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 8 | (1) |
| |
| KPN | 202 | (1) |
| (1) | Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās mencas zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7.b, 7.c, 7.e–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(COD/7XAD34)

Beļģija

5

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Francija

74

(1)

Īrija

115

(1)

Nīderlande

0

(1)

Savienība

194

(1)

Apvienotā Karaliste

8

(1)

KPN

202

(1)

(1)

Tikai mencas piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās mencas zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 7.d
  (COD/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 9 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 180 | (1) |
| Nīderlande | 5 | (1) |
| Savienība | 194 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 20 | (1) |
| |
| KPN | 214 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/*2A3X4). |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

7.d

(COD/07D.)

Beļģija

9

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

180

(1)

Nīderlande

5

(1)

Savienība

194

(1)

Apvienotā Karaliste

20

(1)

KPN

214

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot: 4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/*2A3X4).

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (LEZ/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 2 | |
| Vācija | 2 | |
| Francija | 12 | |
| Nīderlande | 10 | |
| Savienība | 28 | |
| Apvienotā Karaliste | 703 | |
| |
| KPN | 731 | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(LEZ/2AC4-C)

Beļģija

2

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

2

Vācija

2

Francija

12

Nīderlande

10

Savienība

28

Apvienotā Karaliste

703

KPN

731

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (LEZ/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 168 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 654 | (1) |
| Īrija | 191 | |
| Savienība | 1 013 | |
| Apvienotā Karaliste | 463 | (1) |
| |
| KPN | 1 476 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (LEZ/*2AC4C). |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(LEZ/56-14)

Spānija

168

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

654

(1)

Īrija

191

Savienība

1 013

Apvienotā Karaliste

463

(1)

KPN

1 476

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (LEZ/*2AC4C).

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 7
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 127 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | 1 405 | (2) |
| Francija | 1 705 | (2) |
| Īrija | 775 | (2) |
| Savienība | 4 012 | |
| Apvienotā Karaliste | 671 | (2) |
| |
| KPN | 4 683 | |
| (1) | 10 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejām, ko gūst jūrasmēles specializētās zvejniecības. |
| (2) | 35 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE). |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

7

(LEZ/07.)

Beļģija

127

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

1 405

(2)

Francija

1 705

(2)

Īrija

775

(2)

Savienība

4 012

Apvienotā Karaliste

671

(2)

KPN

4 683

(1)

10 % no šīs kvotas drīkst izmantot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE) piezvejām, ko gūst jūrasmēles specializētās zvejniecības.

(2)

35 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (LEZ/*8ABDE).

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (LEZ/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 248 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 200 | |
| Savienība | 448 | |
| |
| KPN | 448 | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(LEZ/8ABDE.)

Spānija

248

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

200

Savienība

448

KPN

448

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (LEZ/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 912 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | 96 | |
| Portugāle | 64 | |
| Savienība | 2 072 | |
| |
| KPN | 2 158 | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(LEZ/8C3411)

Spānija

1 912

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

96

Portugāle

64

Savienība

2 072

KPN

2 158

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (ANF/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 125 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 275 | (1) |
| Vācija | 134 | (1) |
| Francija | 26 | (1) |
| Nīderlande | 94 | (1) |
| Zviedrija | 3 | (1) |
| Savienība | 657 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 2 865 | (1) |
| | |
| KPN | 3 522 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot: 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (ANF/*56-14). |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(ANF/2AC4-C)

Beļģija

125

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

275

(1)

Vācija

134

(1)

Francija

26

(1)

Nīderlande

94

(1)

Zviedrija

3

(1)

Savienība

657

(1)

Apvienotā Karaliste

2 865

(1)

KPN

3 522

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot: 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (ANF/*56-14).

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (ANF/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 13 | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 326 | |
| Vācija | 5 | |
| Nīderlande | 5 | |
| Savienība | 349 | |
| Apvienotā Karaliste | 76 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(ANF/04-N.)

Beļģija

13

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

326

Vācija

5

Nīderlande

5

Savienība

349

Apvienotā Karaliste

76

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (ANF/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 72 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 82 | (1) |
| Spānija | 77 | |
| Francija | 881 | (1) |
| Īrija | 199 | |
| Nīderlande | 69 | (1) |
| Savienība | 1 380 | |
| Apvienotā Karaliste | 613 | (1) |
| |
| KPN | 1 993 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (ANF/*2AC4C). |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(ANF/56-14)

Beļģija

72

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

82

(1)

Spānija

77

Francija

881

(1)

Īrija

199

Nīderlande

69

(1)

Savienība

1 380

Apvienotā Karaliste

613

(1)

KPN

1 993

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (ANF/*2AC4C).

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 7.
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 816 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 91 | (1) |
| Spānija | 324 | (1) |
| Francija | 5 233 | (1) |
| Īrija | 669 | (1) |
| Nīderlande | 106 | (1) |
| Savienība | 7 239 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 1 587 | (1) |
| |
| KPN | 8 826 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE). |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

7.

(ANF/07.)

Beļģija

816

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

91

(1)

Spānija

324

(1)

Francija

5 233

(1)

Īrija

669

(1)

Nīderlande

106

(1)

Savienība

7 239

(1)

Apvienotā Karaliste

1 587

(1)

KPN

8 826

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā (ANF/*8ABDE).

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (ANF/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 343 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 1 909 | |
| Savienība | 2 252 | |
| |
| KPN | 2 252 | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(ANF/8ABDE.)

Spānija

343

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

1 909

Savienība

2 252

KPN

2 252

| Suga: | Makšķerniekzivju dzimta

  Lophiidae | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANF/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 2 934 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Francija | 3 | |
| Portugāle | 584 | |
| Savienība | 3 521 | |
| |
| KPN | 3 672 | |

Suga:

Makšķerniekzivju dzimta

Lophiidae

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANF/8C3411)

Spānija

2 934

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Francija

3

Portugāle

584

Savienība

3 521

KPN

3 672

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 3.a
  (HAD/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 442 | |
| Vācija | 28 | |
| Nīderlande | 1 | |
| Zviedrija | 52 | |
| Savienība | 526 | |
| |
| KPN | 548 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

3.a

(HAD/03A.)

Beļģija

3

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

442

Vācija

28

Nīderlande

1

Zviedrija

52

Savienība

526

KPN

548

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā
  (HAD/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 52 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 354 | |
| Vācija | 225 | |
| Francija | 393 | |
| Nīderlande | 39 | |
| Zviedrija | 36 | |
| Savienība | 1 099 | |
| Norvēģija | 1 975 | |
| Apvienotā Karaliste | 5 840 | |
| |
| KPN | 8 914 | |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-) | | | |
| Savienība | 5 161 | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā

(HAD/2AC4.)

Beļģija

52

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

354

Vācija

225

Francija

393

Nīderlande

39

Zviedrija

36

Savienība

1 099

Norvēģija

1 975

Apvienotā Karaliste

5 840

KPN

8 914

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (HAD/*04N-)

Savienība

5 161

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (HAD/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 177 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 177 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā. |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(HAD/4N-S62)

Zviedrija

177

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

177

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā.

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā
  (HAD/6B1214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 6 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 7 | |
| Francija | 289 | |
| Īrija | 206 | |
| Savienība | 508 | |
| Apvienotā Karaliste | 2 111 | |
| |
| KPN | 2 619 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 6.b, 12. un 14. zonā

(HAD/6B1214)

Beļģija

6

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

7

Francija

289

Īrija

206

Savienība

508

Apvienotā Karaliste

2 111

KPN

2 619

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā
  (HAD/5BC6A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 1 | (1) |
| Francija | 55 | (1) |
| Īrija | 163 | (1) |
| Savienība | 220 | |
| Apvienotā Karaliste | 774 | (1) |
| |
| KPN | 994 | |
| (1) | Ne vairāk kā 10 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4. zonā; Savienības ūdeņos 2.a zonā (HAD/*2AC4.). |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6.a zonā

(HAD/5BC6A.)

Beļģija

1

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

1

(1)

Francija

55

(1)

Īrija

163

(1)

Savienība

220

Apvienotā Karaliste

774

(1)

KPN

994

(1)

Ne vairāk kā 10 % no šīs kvotas drīkst nozvejot 4. zonā; Savienības ūdeņos 2.a zonā (HAD/*2AC4.).

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 7.b–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 30 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 1 810 | |
| Īrija | 603 | |
| Savienība | 2 443 | |
| Apvienotā Karaliste | 272 | |
| |
| KPN | 2 715 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

7.b–k, 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HAD/7X7A34)

Beļģija

30

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

1 810

Īrija

603

Savienība

2 443

Apvienotā Karaliste

272

KPN

2 715

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | 7.a
  (HAD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 13 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 57 | |
| Īrija | 342 | |
| Savienība | 412 | |
| Apvienotā Karaliste | 378 | |
| |
| KPN | 790 | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

7.a

(HAD/07A.)

Beļģija

13

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

57

Īrija

342

Savienība

412

Apvienotā Karaliste

378

KPN

790

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 3.a
  (WHG/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 292 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Nīderlande | 1 | |
| Zviedrija | 31 | |
| Savienība | 324 | |
| |
| KPN | 415 | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

3.a

(WHG/03A.)

Dānija

292

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Nīderlande

1

Zviedrija

31

Savienība

324

KPN

415

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 82 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 356 | |
| Vācija | 93 | |
| Francija | 535 | |
| Nīderlande | 206 | |
| Zviedrija | 1 | |
| Savienība | 1 273 | |
| Norvēģija | 304 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 2 573 | |
| |
| KPN | 4 290 | |
| (1) | Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-) | | |
| Savienība | 2 700 | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā

(WHG/2AC4.)

Beļģija

82

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

356

Vācija

93

Francija

535

Nīderlande

206

Zviedrija

1

Savienība

1 273

Norvēģija

304

(1)

Apvienotā Karaliste

2 573

KPN

4 290

(1)

Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (WHG/*04N-)

Savienība

2 700

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (WHG/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu. |
| Francija | 14 | (1) |
| Īrija | 68 | (1) |
| Savienība | 83 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 151 | (1) |
| |
| KPN | 234 | (1) |
| (1) | Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās merlanga zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(WHG/56-14)

Vācija

1

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Francija

14

(1)

Īrija

68

(1)

Savienība

83

(1)

Apvienotā Karaliste

151

(1)

KPN

234

(1)

(1)

Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās merlanga zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 7.a
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu. |
| Francija | 6 | (1) |
| Īrija | 104 | (1) |
| Nīderlande | 0 | (1) |
| Savienība | 111 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 70 | (1) |
| |
| KPN | 181 | (1) |
| (1) | Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās merlanga zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

7.a

(WHG/07A.)

Beļģija

1

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Francija

6

(1)

Īrija

104

(1)

Nīderlande

0

(1)

Savienība

111

(1)

Apvienotā Karaliste

70

(1)

KPN

181

(1)

(1)

Tikai merlanga piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās merlanga zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j un 7.k
  (WHG/7X7A-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 23 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 1 411 | |
| Īrija | 1 018 | |
| Nīderlande | 12 | |
| Savienība | 2 464 | |
| Apvienotā Karaliste | 252 | |
| |
| KPN | 2 716 | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

7.b, 7.c, 7.d, 7.e, 7.f, 7.g, 7.h, 7.j un 7.k

(WHG/7X7A-C)

Beļģija

23

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

1 411

Īrija

1 018

Nīderlande

12

Savienība

2 464

Apvienotā Karaliste

252

KPN

2 716

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | 8.
  (WHG/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 880 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | 1 321 | |
| Savienība | 2 201 | |
| |
| KPN | 2 276 | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

8.

(WHG/08.)

Spānija

880

Piesardzīga KPN

Francija

1 321

Savienība

2 201

KPN

2 276

| Suga: | Merlangs un pollaks

  Merlangius merlangus un Pollachius pollachius | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (W/P/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 48 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 48 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pikšas un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā. |

Suga:

Merlangs un pollaks

Merlangius merlangus un Pollachius pollachius

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(W/P/4N-S62)

Zviedrija

48

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

48

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pikšas un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā.

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 3.a
  (HKE/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 784 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Zviedrija | 67 | (1) |
| Savienība | 851 | |
| |
| KPN | 851 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

3.a

(HKE/03A.)

Dānija

784

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Zviedrija

67

(1)

Savienība

851

KPN

851

(1)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (HKE/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 14 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 570 | (1) |
| Vācija | 65 | (1) |
| Francija | 126 | (1) |
| Nīderlande | 33 | (1) |
| Savienība | 808 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 178 | (1) |
| |
| KPN | 986 | |
| (1) | Ne vairāk kā 10 % šīs kvotas drīkst izmantot piezvejai 3.a zonā (HKE/*03A.). |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(HKE/2AC4-C)

Beļģija

14

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

570

(1)

Vācija

65

(1)

Francija

126

(1)

Nīderlande

33

(1)

Savienība

808

(1)

Apvienotā Karaliste

178

(1)

KPN

986

(1)

Ne vairāk kā 10 % šīs kvotas drīkst izmantot piezvejai 3.a zonā (HKE/*03A.).

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 6. un 7.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 146 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | 4 667 | |
| Francija | 7 207 | (1) |
| Īrija | 873 | |
| Nīderlande | 94 | (1) |
| Savienība | 12 987 | |
| Apvienotā Karaliste | 2 845 | (1) |
| |
| KPN | 15 832 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| 8.a, 8.b, 8.d un 8.e (HKE/*8ABDE) | | |
| Beļģija | 19 | | | |
| Spānija | 753 | | | |
| Francija | 753 | | | |
| Īrija | 94 | | | |
| Nīderlande | 10 | | | |
| Savienība | 1 629 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 424 | | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

6. un 7.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(HKE/571214)

Beļģija

146

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

4 667

Francija

7 207

(1)

Īrija

873

Nīderlande

94

(1)

Savienība

12 987

Apvienotā Karaliste

2 845

(1)

KPN

15 832

(1)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz Savienības ūdeņiem 2.a un 4. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e (HKE/*8ABDE)

Beļģija

19

Spānija

753

Francija

753

Īrija

94

Nīderlande

10

Savienība

1 629

Apvienotā Karaliste

424

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (HKE/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 5 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | 3 249 | |
| Francija | 7 296 | |
| Nīderlande | 10 | (1) |
| Savienība | 10 560 | |
| |
| KPN | 10 560 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz 4. zonu un Savienības ūdeņiem 2.a zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| 6. un 7.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14) |
| Beļģija | 1 | | | |
| Spānija | 941 | | | |
| Francija | 1 694 | | | |
| Nīderlande | 3 | | | |
| Savienība | 2 639 | | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(HKE/8ABDE.)

Beļģija

5

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

3 249

Francija

7 296

Nīderlande

10

(1)

Savienība

10 560

KPN

10 560

(1)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz 4. zonu un Savienības ūdeņiem 2.a zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

6. un 7.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (HKE/*57-14)

Beļģija

1

Spānija

941

Francija

1 694

Nīderlande

3

Savienība

2 639

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HKE/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 5 320 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | 511 | |
| Portugāle | 2 483 | |
| Savienība | 8 314 | |
| |
| KPN | 8 517 | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HKE/8C3411)

Spānija

5 320

Piesardzīga KPN

Francija

511

Portugāle

2 483

Savienība

8 314

KPN

8 517

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā
  (WHB/24-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 0 | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 2. un 4. zonā

(WHB/24-N.)

Dānija

0

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

0

Apvienotā Karaliste

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 32 399 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 12 597 | (1) |
| Spānija | 27 468 | (1) (2) |
| Francija | 22 547 | (1) |
| Īrija | 25 089 | (1) |
| Nīderlande | 39 507 | (1) |
| Portugāle | 2 552 | (1) (2) |
| Zviedrija | 8 015 | (1) |
| Savienība | 170 174 | (1) (3) |
| Norvēģija | 64 935 | |
| Fēru Salas | 6 500 | |
| Apvienotā Karaliste | 42 040 | (1) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves limitu 24 375 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 14,3 %. |
| (2) | Šo kvotu drīkst pārcelt uz šādu zonu: 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. |
| (3) | Īpašais nosacījums: no Savienības kvotām, kurām atbilstošās zonas ir Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: |
| | 124 026 | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā

(WHB/1X14)

Dānija

32 399

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

12 597

(1)

Spānija

27 468

(1) (2)

Francija

22 547

(1)

Īrija

25 089

(1)

Nīderlande

39 507

(1)

Portugāle

2 552

(1) (2)

Zviedrija

8 015

(1)

Savienība

170 174

(1) (3)

Norvēģija

64 935

Fēru Salas

6 500

Apvienotā Karaliste

42 040

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves limitu 24 375 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 14,3 %.

(2)

Šo kvotu drīkst pārcelt uz šādu zonu: 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

(3)

Īpašais nosacījums: no Savienības kvotām, kurām atbilstošās zonas ir Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu:

124 026

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (WHB/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 8 952 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Portugāle | 2 238 | |
| Savienība | 11 189 | (1) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašais nosacījums: no Savienības kvotām, kurām atbilstošās zonas ir Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu: |
| 124 026 | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(WHB/8C3411)

Spānija

8 952

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Portugāle

2 238

Savienība

11 189

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašais nosacījums: no Savienības kvotām, kurām atbilstošās zonas ir Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d, 8.e, 12. un 14. zonā (WHB/*NZJM1) un 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1 zonā (WHB/*NZJM2), zvejojot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu, drīkst nozvejot šādu daudzumu:

124 026

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. un 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | 124 026 | (1) (2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Fēru Salas | 24 375 | (3) (4) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Ieskaitāmas Norvēģijas nozvejas limitos. |
| (2) | Īpašs nosacījums: nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu daudzumu (WHB/*04A-C): |
| 26 000 | | | |
| Šis nozvejas ierobežojums 4.a zonā atbilst šādai procentuālajai daļai no Norvēģijas piekļuves limita: |
| 18 % | | | |
| (3) | Ieskaitāmas Fēru Salu nozvejas limitos. |
| (4) | Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī 6.b zonā (WHB/*06B-C). Nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu daudzumu (WHB/*04A-C): |
| 6 094 | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Savienības ūdeņi 2., 4.a, 5. un 6. zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un 7. zonā uz rietumiem no 12° W

(WHB/24A567)

Norvēģija

124 026

(1) (2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Fēru Salas

24 375

(3) (4)

KPN

Nepiemēro

(1)

Ieskaitāmas Norvēģijas nozvejas limitos.

(2)

Īpašs nosacījums: nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu daudzumu (WHB/*04A-C):

26 000

Šis nozvejas ierobežojums 4.a zonā atbilst šādai procentuālajai daļai no Norvēģijas piekļuves limita:

18 %

(3)

Ieskaitāmas Fēru Salu nozvejas limitos.

(4)

Īpašs nosacījums: drīkst nozvejot arī 6.b zonā (WHB/*06B-C). Nozveja 4.a zonā nedrīkst pārsniegt šādu daudzumu (WHB/*04A-C):

6 094

| Suga: | Mazmutes plekste un sarkanā plekste

  Microstomus kitt un

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (L/W/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 92 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 253 | |
| Vācija | 33 | |
| Francija | 69 | |
| Nīderlande | 211 | |
| Zviedrija | 3 | |
| Savienība | 661 | |
| Apvienotā Karaliste | 1 036 | |
| |
| KPN | 1 697 | |

Suga:

Mazmutes plekste un sarkanā plekste

Microstomus kitt un

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(L/W/2AC4-C)

Beļģija

92

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

253

Vācija

33

Francija

69

Nīderlande

211

Zviedrija

3

Savienība

661

Apvienotā Karaliste

1 036

KPN

1 697

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā
  (BLI/5B67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 28 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Igaunija | 4 | |
| Spānija | 89 | |
| Francija | 2 032 | |
| Īrija | 8 | |
| Lietuva | 2 | |
| Polija | 1 | |
| Citi | 8 | (1) |
| Savienība | 2 172 | |
| Norvēģija | 63 | (2) |
| Fēru Salas | 38 | (3) |
| Apvienotā Karaliste | 517 | |
| |
| KPN | 2 790 | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/5B67_AMS). |
| (2) | Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C). |
| (3) | Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas ieskaitāmas šajā kvotā. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma un 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums. |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā

(BLI/5B67-)

Vācija

28

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Igaunija

4

Spānija

89

Francija

2 032

Īrija

8

Lietuva

2

Polija

1

Citi

8

(1)

Savienība

2 172

Norvēģija

63

(2)

Fēru Salas

38

(3)

Apvienotā Karaliste

517

KPN

2 790

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/5B67_AMS).

(2)

Jāzvejo Savienības ūdeņos 2.a, 4., 5.b, 6. un 7. zonā (BLI/*24X7C).

(3)

Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas ieskaitāmas šajā kvotā. Jāzvejo Savienības ūdeņos 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma un 6.b zonā. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums.

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 12. zonā
  (BLI/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | 33 | (1) |
| Francija | 1 | (1) |
| Lietuva | 0 | (1) |
| Citi | 0 | (1) |
| Savienība | 34 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (1) |
| |
| KPN | 34 | (1) |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/12INT_AMS). |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 12. zonā

(BLI/12INT-)

Igaunija

0

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

33

(1)

Francija

1

(1)

Lietuva

0

(1)

Citi

0

(1)

Savienība

34

(1)

Apvienotā Karaliste

0

(1)

KPN

34

(1)

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/12INT_AMS).

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā
  (BLI/24-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 1 | |
| Īrija | 1 | |
| Francija | 4 | |
| Citi | 1 | (1) |
| Savienība | 8 | |
| Apvienotā Karaliste | 2 | |
| |
| KPN | 10 | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/24_AMS). |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 2. un 4. zonā

(BLI/24-)

Dānija

1

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

1

Īrija

1

Francija

4

Citi

1

(1)

Savienība

8

Apvienotā Karaliste

2

KPN

10

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BLI/24_AMS).

| Suga: | Zilā jūraslīdaka

  Molva dypterygia | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā
  (BLI/03A-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 0 | |
| Zviedrija | 1 | |
| Savienība | 2 | |
| |
| KPN | 2 | |

Suga:

Zilā jūraslīdaka

Molva dypterygia

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 3.a zonā

(BLI/03A-)

Dānija

1

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

0

Zviedrija

1

Savienība

2

KPN

2

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (LIN/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 7 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 7 | |
| Francija | 7 | |
| Citi | 3 | (1) |
| Savienība | 24 | |
| Apvienotā Karaliste | 7 | |
| |
| KPN | 31 | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (LIN/1/2_AMS). |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(LIN/1/2.)

Dānija

7

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

7

Francija

7

Citi

3

(1)

Savienība

24

Apvienotā Karaliste

7

KPN

31

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (LIN/1/2_AMS).

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a zonā
  (LIN/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 25 | |
| Vācija | 3 | |
| Zviedrija | 10 | |
| Savienība | 41 | |
| Apvienotā Karaliste | 3 | |
| |
| KPN | 44 | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a zonā

(LIN/03A-C.)

Beļģija

3

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

25

Vācija

3

Zviedrija

10

Savienība

41

Apvienotā Karaliste

3

KPN

44

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības ūdeņi 4. zonā
  (LIN/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 7 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 106 | (1) |
| Vācija | 66 | (1) |
| Francija | 59 | |
| Nīderlande | 2 | |
| Zviedrija | 5 | (1) |
| Savienība | 245 | |
| Apvienotā Karaliste | 815 | (1) |
| |
| KPN | 1 060 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 %, bet ne vairāk kā 75 tonnas, drīkst nozvejot šādā zonā: Savienības ūdeņi 3.a zonā (LIN/*03A-C). |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības ūdeņi 4. zonā

(LIN/04-C.)

Beļģija

7

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

106

(1)

Vācija

66

(1)

Francija

59

Nīderlande

2

Zviedrija

5

(1)

Savienība

245

Apvienotā Karaliste

815

(1)

KPN

1 060

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 %, bet ne vairāk kā 75 tonnas, drīkst nozvejot šādā zonā: Savienības ūdeņi 3.a zonā (LIN/*03A-C).

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā
  (LIN/05EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 2 | |
| Vācija | 2 | |
| Francija | 2 | |
| Savienība | 8 | |
| Apvienotā Karaliste | 2 | |
| |
| KPN | 10 | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā

(LIN/05EI.)

Beļģija

2

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

2

Vācija

2

Francija

2

Savienība

8

Apvienotā Karaliste

2

KPN

10

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 12 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 2 | (1) |
| Vācija | 42 | (1) |
| Īrija | 225 | |
| Spānija | 840 | |
| Francija | 896 | (1) |
| Portugāle | 2 | |
| Savienība | 2 019 | |
| Norvēģija | 2 000 | (2) (3) (4) | |
| Fēru Salas | 50 | (5) (6) | |
| Apvienotā Karaliste | 1 032 | (1) |
| |
| KPN | 5 101 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 35 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/*04-C.). |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta nejauša citu sugu nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto daudzumu tonnās (OTH/*6X14.). Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %. |
| 750 | | | |
| (3) | Ieskaitot brosmi. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā: |
| | | | | |
| | Jūraslīda ka (LIN/*5B67-) | 2 000 | | |
| | Brosme (USK/*5B67-) | 731 | | |
| (4) | Norvēģijai iedalītās jūraslīdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam daudzumam tonnās: |
| 500 | | |
| (5) | Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (LIN/*6BAN.). |
| (6) | Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta nejauša citu sugu nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu daudzumu tonnās (OTH/*6AB.):
  19 |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 6., 7., 8., 9., 10., 12. un 14. zonā

(LIN/6X14.)

Beļģija

12

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

2

(1)

Vācija

42

(1)

Īrija

225

Spānija

840

Francija

896

(1)

Portugāle

2

Savienība

2 019

Norvēģija

2 000

(2) (3) (4)

Fēru Salas

50

(5) (6)

Apvienotā Karaliste

1 032

(1)

KPN

5 101

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 35 % drīkst nozvejot: Savienības ūdeņi 4. zonā (LIN/*04-C.).

(2)

Īpašs nosacījums: no tās 5.b, 6. un 7. zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta nejauša citu sugu nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 5.b, 6. un 7. zonā nedrīkst pārsniegt turpmāk norādīto daudzumu tonnās (OTH/*6X14.). Mencas piezveja, ko gūst saskaņā ar šo noteikumu, 6.a apgabalā nedrīkst pārsniegt 5 %.

750

(3)

Ieskaitot brosmi. Turpmāk norādītās Norvēģijas kvotas apgūst tikai zvejā ar āķu jedām 5.b, 6. un 7. zonā:

Jūraslīda ka (LIN/*5B67-)

2 000

Brosme (USK/*5B67-)

731

(4)

Norvēģijai iedalītās jūraslīdakas un brosmes kvotas ir savstarpēji aizstājamas līdz šādam daudzumam tonnās:

500

(5)

Ieskaitot brosmi. Jāzvejo 6.b un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (LIN/*6BAN.).

(6)

Īpašs nosacījums: no tās 6.a un 6.b zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta nejauša citu sugu nozveja 20 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejaušā nozveja 6.a un 6.b zonā nedrīkst pārsniegt šādu daudzumu tonnās (OTH/*6AB.):

19

| Suga: | Jūraslīdaka

  Molva molva | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (LIN/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2 | | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 297 | |
| Vācija | 8 | |
| Francija | 3 | |
| Nīderlande | 1 | |
| Savienība | 311 | |
| Apvienotā Karaliste | 27 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Jūraslīdaka

Molva molva

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(LIN/04-N.)

Beļģija

2

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

297

Vācija

8

Francija

3

Nīderlande

1

Savienība

311

Apvienotā Karaliste

27

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 3.a
  (NEP/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 9 084 | | Analītiska KPN |
| Vācija | 26 | |
| Zviedrija | 3 250 | |
| Savienība | 12 360 | |
| |
| KPN | 12 360 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

3.a

(NEP/03A.)

Dānija

9 084

Analītiska KPN

Vācija

26

Zviedrija

3 250

Savienība

12 360

KPN

12 360

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (NEP/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 301 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 301 | |
| Vācija | 5 | |
| Francija | 9 | |
| Nīderlande | 155 | |
| Savienība | 771 | |
| Apvienotā Karaliste | 4 981 | |
| |
| KPN | 5 752 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(NEP/2AC4-C)

Beļģija

301

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

301

Vācija

5

Francija

9

Nīderlande

155

Savienība

771

Apvienotā Karaliste

4 981

KPN

5 752

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (NEP/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 142 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 0 | |
| Savienība | 142 | |
| Apvienotā Karaliste | 8 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(NEP/04-N.)

Dānija

142

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

0

Savienība

142

Apvienotā Karaliste

8

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā
  (NEP/5BC6.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 8 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 32 | |
| Īrija | 54 | |
| Savienība | 94 | |
| Apvienotā Karaliste | 3 881 | |
| |
| KPN | 3 975 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā

(NEP/5BC6.)

Spānija

8

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

32

Īrija

54

Savienība

94

Apvienotā Karaliste

3 881

KPN

3 975

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 7
  (NEP/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 252 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 1 022 | (1) |
| Īrija | 1 550 | (1) |
| Savienība | 2 824 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 1 379 | (1) |
| |
| KPN | 4 203 | (1) |
| (1) | Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16) |
| Spānija | 199 | |
| Francija | 125 | |
| Īrija | 239 | |
| Savienība | 563 | |
| Apvienotā Karaliste | 97 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

7

(NEP/07.)

Spānija

252

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

1 022

(1)

Īrija

1 550

(1)

Savienība

2 824

(1)

Apvienotā Karaliste

1 379

(1)

KPN

4 203

(1)

(1)

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība (NEP/*07U16)

Spānija

199

Francija

125

Īrija

239

Savienība

563

Apvienotā Karaliste

97

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (NEP/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 239 | | Analītiska KPN |
| Francija | 3 745 | |
| Savienība | 3 984 | |
| |
| KPN | 3 984 | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(NEP/8ABDE.)

Spānija

239

Analītiska KPN

Francija

3 745

Savienība

3 984

KPN

3 984

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 8.c
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 2,4 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Francija | 0,0 | (1) |
| Savienība | 2,4 | (1) |
| |
| KPN | 2,4 | (1) |
| (1) | Tikai nozvejām, kuras gūst kontrolzvejniecībā, kas izveidota, lai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, ievāktu datus par nozveju uz piepūles vienību (CPUE):
  – 1,7 tonnas 25. funkcionālajā vienībā piecu zvejas reisu laikā augustā un piecu zvejas reisu laikā septembrī,
  – 0,7 tonnas 31. funkcionālajā vienībā septiņu dienu laikā jūlijā. |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

8.c

(NEP/08C.)

Spānija

2,4

(1)

Piesardzīga KPN

Francija

0,0

(1)

Savienība

2,4

(1)

KPN

2,4

(1)

(1)

Tikai nozvejām, kuras gūst kontrolzvejniecībā, kas izveidota, lai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs, ievāktu datus par nozveju uz piepūles vienību (CPUE):

– 1,7 tonnas 25. funkcionālajā vienībā piecu zvejas reisu laikā augustā un piecu zvejas reisu laikā septembrī,

– 0,7 tonnas 31. funkcionālajā vienībā septiņu dienu laikā jūlijā.

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (NEP/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 94 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | 280 | (1) |
| Savienība | 374 | (1) (2) |
| |
| KPN | 374 | (1) (2) |
| (1) | No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267). |
| (2) | Ievērojot iepriekšminēto KPN limitus, ICES 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U30) drīkst nozvejot ne vairāk par šādu daudzumu: 65 |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(NEP/9/3411)

Spānija

94

(1)

Piesardzīga KPN

Portugāle

280

(1)

Savienība

374

(1) (2)

KPN

374

(1) (2)

(1)

No tām ne vairāk kā 6 % drīkst nozvejot ICES 9.a rajona 26. un 27. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U267).

(2)

Ievērojot iepriekšminēto KPN limitus, ICES 9.a rajona 30. funkcionālajā vienībā (NEP/*9U30) drīkst nozvejot ne vairāk par šādu daudzumu: 65

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | 3.a
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 531 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Zviedrija | 286 | |
| Savienība | 817 | |
| |
| KPN | 1 529 | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

3.a

(PRA/03A.)

Dānija

531

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Zviedrija

286

Savienība

817

KPN

1 529

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 45 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Nīderlande | 0 | |
| Zviedrija | 2 | |
| Savienība | 47 | |
| Apvienotā Karaliste | 13 | |
| |
| KPN | 60 | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(PRA/2AC4-C)

Dānija

45

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Nīderlande

0

Zviedrija

2

Savienība

47

Apvienotā Karaliste

13

KPN

60

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (PRA/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 50 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Zviedrija | 31 | (1) |
| Savienība | 81 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās. |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(PRA/4N-S62)

Dānija

50

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Zviedrija

31

(1)

Savienība

81

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās.

| Suga: | Penaeus garneles

  Penaeus spp. | Zona: | Francijas Gviānas ūdeņi
  (PEN/FGU.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | Jānosaka | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
| Savienība | Jānosaka | (1) (2) |
| |
| KPN | Jānosaka | (1) (2) |
| (1) | Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks par 30 m. |
| (2) | Noteikta tādā pašā daudzumā kā Francijas kvota. |

Suga:

Penaeus garneles

Penaeus spp.

Zona:

Francijas Gviānas ūdeņi

(PEN/FGU.)

Francija

Jānosaka

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

Savienība

Jānosaka

(1) (2)

KPN

Jānosaka

(1) (2)

(1)

Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kuru dziļums ir mazāks par 30 m.

(2)

Noteikta tādā pašā daudzumā kā Francijas kvota.

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Skageraks
  (PLE/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 26 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 3 308 | |
| Vācija | 17 | |
| Nīderlande | 636 | |
| Zviedrija | 177 | |
| Savienība | 4 164 | |
| |
| KPN | 4 912 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Skageraks

(PLE/03AN.)

Beļģija

26

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

3 308

Vācija

17

Nīderlande

636

Zviedrija

177

Savienība

4 164

KPN

4 912

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Kategats
  (PLE/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 369 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | 4 | |
| Zviedrija | 41 | |
| Savienība | 414 | |
| |
| KPN | 719 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Kategats

(PLE/03AS.)

Dānija

369

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

4

Zviedrija

41

Savienība

414

KPN

719

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (PLE/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 381 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 4 487 | |
| Vācija | 1 294 | |
| Francija | 259 | |
| Nīderlande | 8 627 | |
| Savienība | 16 048 | |
| Norvēģija | 2 570 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 6 385 | |
| |
| KPN | 36 713 | |
| (1) | No tām ne vairāk kā 75 tonnu drīkst nozvejot Skagerakā (PLE/*03AN.). |
| |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-) | | |
| Savienība | 14 010 | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā; 3.a zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(PLE/2A3AX4)

Beļģija

1 381

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

4 487

Vācija

1 294

Francija

259

Nīderlande

8 627

Savienība

16 048

Norvēģija

2 570

(1)

Apvienotā Karaliste

6 385

KPN

36 713

(1)

No tām ne vairāk kā 75 tonnu drīkst nozvejot Skagerakā (PLE/*03AN.).

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā (PLE/*04N-)

Savienība

14 010

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā;
  starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (PLE/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 2 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Īrija | 65 | |
| Savienība | 67 | |
| Apvienotā Karaliste | 97 | |
| |
| KPN | 164 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā;

starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(PLE/56-14)

Francija

2

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Īrija

65

Savienība

67

Apvienotā Karaliste

97

KPN

164

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.a
  (PLE/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 29 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 13 | |
| Īrija | 361 | |
| Nīderlande | 9 | |
| Savienība | 412 | |
| Apvienotā Karaliste | 287 | |
| |
| KPN | 699 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.a

(PLE/07A.)

Beļģija

29

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

13

Īrija

361

Nīderlande

9

Savienība

412

Apvienotā Karaliste

287

KPN

699

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.b un 7.c
  (PLE/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 4 | | Piesardzīga KPN |
| Īrija | 15 | |
| Savienība | 19 | |
| |
| KPN | 19 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.b un 7.c

(PLE/7BC.)

Francija

4

Piesardzīga KPN

Īrija

15

Savienība

19

KPN

19

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.d un 7.e
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 375 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 1 248 | |
| Savienība | 1 623 | |
| Apvienotā Karaliste | 666 | |
| |
| KPN | 2 289 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.d un 7.e

(PLE/7DE.)

Beļģija

375

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

1 248

Savienība

1 623

Apvienotā Karaliste

666

KPN

2 289

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.f un 7.g
  (PLE/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 117 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 211 | |
| Īrija | 64 | |
| Savienība | 392 | |
| Apvienotā Karaliste | 110 | |
| |
| KPN | 502 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.f un 7.g

(PLE/7FG.)

Beļģija

117

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

211

Īrija

64

Savienība

392

Apvienotā Karaliste

110

KPN

502

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 7.h, 7.j un 7.k
  (PLE/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 | (1) | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.
  Piemēro šīs regulas 9. pantu. |
| Francija | 2 | (1) |
| Īrija | 8 | (1) |
| Nīderlande | 4 | (1) |
| Savienība | 15 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 2 | (1) |
| |
| KPN | 17 | (1) |
| (1) | Tikai jūras zeltplekstes piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās jūras zeltplekstes zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

7.h, 7.j un 7.k

(PLE/7HJK.)

Beļģija

1

(1)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Piemēro šīs regulas 9. pantu.

Francija

2

(1)

Īrija

8

(1)

Nīderlande

4

(1)

Savienība

15

(1)

Apvienotā Karaliste

2

(1)

KPN

17

(1)

(1)

Tikai jūras zeltplekstes piezvejām, ko gūst citu sugu zvejniecībās. Specializētajās jūras zeltplekstes zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (PLE/8/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 26 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | 103 | |
| Portugāle | 26 | |
| Savienība | 155 | |
| |
| KPN | 155 | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(PLE/8/3411)

Spānija

26

Piesardzīga KPN

Francija

103

Portugāle

26

Savienība

155

KPN

155

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (POL/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 29 | |
| Īrija | 9 | |
| Savienība | 39 | |
| Apvienotā Karaliste | 22 | |
| |
| KPN | 61 | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(POL/56-14)

Spānija

1

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

29

Īrija

9

Savienība

39

Apvienotā Karaliste

22

KPN

61

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 7
  (POL/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 95 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | 6 | (1) |
| Francija | 2 178 | (1) |
| Īrija | 232 | (1) |
| Savienība | 2 511 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 530 | (1) |
| |
| KPN | 3041 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot: 8.a, 8.b, 8.d un 8.e (POL/*8ABDE). |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

7

(POL/07.)

Beļģija

95

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

6

(1)

Francija

2 178

(1)

Īrija

232

(1)

Savienība

2 511

(1)

Apvienotā Karaliste

530

(1)

KPN

3041

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 2 % drīkst nozvejot: 8.a, 8.b, 8.d un 8.e (POL/*8ABDE).

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 8.a, 8.b, 8.d un 8.e
  (POL/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 252 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | 1 230 | |
| Savienība | 1 482 | |
| |
| KPN | 1 482 | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

8.a, 8.b, 8.d un 8.e

(POL/8ABDE.)

Spānija

252

Piesardzīga KPN

Francija

1 230

Savienība

1 482

KPN

1 482

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 8.c
  (POL/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 149 | | Piesardzīga KPN |
| Francija | 17 | |
| Savienība | 166 | |
| |
| KPN | 166 | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

8.c

(POL/08C.)

Spānija

149

Piesardzīga KPN

Francija

17

Savienība

166

KPN

166

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POL/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 196 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | 7 | (1) (2) |
| Savienība | 203 | (1) |
| |
| KPN | 203 | (2) |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 8.c zonā (POL/*08C.). |
| (2) | Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas (POL/93411P). |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POL/9/3411)

Spānija

196

(1)

Piesardzīga KPN

Portugāle

7

(1) (2)

Savienība

203

(1)

KPN

203

(2)

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 8.c zonā (POL/*08C.).

(2)

Papildus šai KPN Portugāle drīkst zvejot pollaku daudzumos, kas nepārsniedz 98 tonnas (POL/93411P).

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 3.a un 4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā
  (POK/2C3A4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 7 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 823 | |
| Vācija | 2 079 | |
| Francija | 4 892 | |
| Nīderlande | 21 | |
| Zviedrija | 113 | |
| Savienība | 7 935 | |
| Norvēģija | 10 426 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 1 594 | |
| |
| KPN | 19 955 | |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas. |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

3.a un 4.; Savienības ūdeņi 2.a zonā

(POK/2C3A4)

Beļģija

7

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

823

Vācija

2 079

Francija

4 892

Nīderlande

21

Zviedrija

113

Savienība

7 935

Norvēģija

10 426

(1)

Apvienotā Karaliste

1 594

KPN

19 955

(1)

Drīkst nozvejot tikai Savienības ūdeņos 4. un 3.a zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas.

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā
  (POK/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 88 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 870 | |
| Īrija | 100 | |
| Savienība | 1 058 | |
| Norvēģija | 235 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 778 | |
| |
| KPN | 2 071 | |
| (1) | Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma (POK/*5614N). |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b, 12. un 14. zonā

(POK/56-14)

Vācija

88

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

870

Īrija

100

Savienība

1 058

Norvēģija

235

(1)

Apvienotā Karaliste

778

KPN

2 071

(1)

Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma (POK/*5614N).

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N
  (POK/4N-S62) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 220 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 220 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā. |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62o N

(POK/4N-S62)

Zviedrija

220

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

220

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotā.

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | 7., 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POK/7/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 311 | |
| Īrija | 373 | |
| Savienība | 686 | |
| Apvienotā Karaliste | 109 | |
| |
| KPN | 795 | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

7., 8., 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POK/7/3411)

Beļģija

2

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

311

Īrija

373

Savienība

686

Apvienotā Karaliste

109

KPN

795

| Suga: | Akmeņplekste un gludais rombs

  Scophthalmus maximus un Scophthalmus rhombus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (T/B/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 119 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 255 | |
| Vācija | 65 | |
| Francija | 31 | |
| Nīderlande | 902 | |
| Zviedrija | 2 | |
| Savienība | 1 374 | |
| Apvienotā Karaliste | 251 | |
| |
| KPN | 1 625 | |

Suga:

Akmeņplekste un gludais rombs

Scophthalmus maximus un Scophthalmus rhombus

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(T/B/2AC4-C)

Beļģija

119

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

255

Vācija

65

Francija

31

Nīderlande

902

Zviedrija

2

Savienība

1 374

Apvienotā Karaliste

251

KPN

1 625

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 73 | (1) (2) (3) (4) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 3 | (1) (2) (3) |
| Vācija | 4 | (1) (2) (3) |
| Francija | 12 | (1) (2) (3) (4) |
| Nīderlande | 62 | (1) (2) (3) (4) |
| Savienība | 154 | (1) (3) |
| Apvienotā Karaliste | 281 | (1) (2) (3) (4) |
| |
| KPN | 435 | (3) |
| (1) | Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. |
| (2) | Piezvejas kvota. Šo sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums. |
| (3) | Tas neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Savienības ūdeņos 2.a zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. |
| (4) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D2.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D2.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D2.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D2.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D2.) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas. |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(SRX/2AC4-C)

Beļģija

73

(1) (2) (3) (4)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

3

(1) (2) (3)

Vācija

4

(1) (2) (3)

Francija

12

(1) (2) (3) (4)

Nīderlande

62

(1) (2) (3) (4)

Savienība

154

(1) (3)

Apvienotā Karaliste

281

(1) (2) (3) (4)

KPN

435

(3)

(1)

Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/2AC4-C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.

(2)

Piezvejas kvota. Šo sugu zivis neveido vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. Šo noteikumu nepiemēro nozvejām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā noteiktais izkraušanas pienākums.

(3)

Tas neattiecas uz blondo raju (Raja brachyura) Savienības ūdeņos 2.a zonā un sīkacu raju (Raja microocellata) Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu.

(4)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D2.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D2.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D2.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D2.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D2.) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 3.a zonā
  (SRX/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 9 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Zviedrija | 3 | (1) |
| Savienība | 12 | (1) |
| |
| KPN | 12 | |
| (1) | Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi. |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 3.a zonā

(SRX/03A-C.)

Dānija

9

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Zviedrija

3

(1)

Savienība

12

(1)

KPN

12

(1)

Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/03A-C.) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 230 | (1) (2) (3) (4) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Igaunija | 1 | (1) (2) (3) (4) |
| Francija | 1 032 | (1) (2) (3) (4) |
| Vācija | 3 | (1) (2) (3) (4) |
| Īrija | 332 | (1) (2) (3) (4) |
| Lietuva | 5 | (1) (2) (3) (4) |
| Nīderlande | 1 | (1) (2) (3) (4) |
| Portugāle | 6 | (1) (2) (3) (4) |
| Spānija | 278 | (1) (2) (3) (4) |
| Savienība | 1 888 | (1) (2) (3) (4) |
| Apvienotā Karaliste | 658 | (1) (2) (3) (4) |
| |
| KPN | 2 546 | (3) (4) |
| (1) | Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi. |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D.), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas. |
| (3) | Tas neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata), izņemot Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā. Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG.) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem sīkacu rajas daudzumiem: |
| Suga: | Sīkacu raja

  Raja microocellata | Zona: | Savienības ūdeņi 7.f un 7.g zonā
  (RJE/7FG.) |
| Beļģija | 4 | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Igaunija | 0 |
| Francija | 20 |
| Vācija | 0 |
| Īrija | 6 |
| Lietuva | 0 |
| Nīderlande | 0 |
| Portugāle | 0 |
| Spānija | 5 |
| Savienība | 35 |
| Apvienotā Karaliste | 13 |
| | |
| KPN | 48 | |
| Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJE/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. |
| (4) | Tas neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā

(SRX/67AKXD)

Beļģija

230

(1) (2) (3) (4)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Igaunija

1

(1) (2) (3) (4)

Francija

1 032

(1) (2) (3) (4)

Vācija

3

(1) (2) (3) (4)

Īrija

332

(1) (2) (3) (4)

Lietuva

5

(1) (2) (3) (4)

Nīderlande

1

(1) (2) (3) (4)

Portugāle

6

(1) (2) (3) (4)

Spānija

278

(1) (2) (3) (4)

Savienība

1 888

(1) (2) (3) (4)

Apvienotā Karaliste

658

(1) (2) (3) (4)

KPN

2 546

(3) (4)

(1)

Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.

(2)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*07D.), smilšu rajas (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas rajas (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(3)

Tas neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata), izņemot Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā. Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atbrīvošanu. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, Savienības ūdeņos 7.f un 7.g zonā (RJE/7FG.) nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem sīkacu rajas daudzumiem:

Suga:

Sīkacu raja

Raja microocellata

Zona:

Savienības ūdeņi 7.f un 7.g zonā

(RJE/7FG.)

Beļģija

4

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Igaunija

0

Francija

20

Vācija

0

Īrija

6

Lietuva

0

Nīderlande

0

Portugāle

0

Spānija

5

Savienība

35

Apvienotā Karaliste

13

KPN

48

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā, un par to ziņo ar šādu kodu: (RJE/*07D.). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.

(4)

Tas neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata).

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 7.d zonā
  (SRX/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 33 | (1) (2) (3) (4) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 278 | (1) (2) (3) (4) |
| Nīderlande | 2 | (1) (2) (3) (4) |
| Savienība | 313 | (1) (2) (3) (4) |
| Apvienotā Karaliste | 56 | (1) (2) (3) (4) |
| |
| KPN | 369 | (4) |
| (1) | Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/07D.) un sīkacu rajas (Raja microocellata) (RJE/07D.) nozveju ziņo atsevišķi. |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas. |
| (3) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (SRX/*2AC4C). Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/*04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*2AC4C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*2AC4C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*2AC4C) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) šis īpašais nosacījums neattiecas. |
| (4) | Tas neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 7.d zonā

(SRX/07D.)

Beļģija

33

(1) (2) (3) (4)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

278

(1) (2) (3) (4)

Nīderlande

2

(1) (2) (3) (4)

Savienība

313

(1) (2) (3) (4)

Apvienotā Karaliste

56

(1) (2) (3) (4)

KPN

369

(4)

(1)

Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/07D.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/07D.) un sīkacu rajas (Raja microocellata) (RJE/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.

(2)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) un cirtaino raju (Raja undulata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(3)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 10 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 2.a un 4. zonā (SRX/*2AC4C). Par blondās rajas (Raja brachyura) nozveju Savienības ūdeņos 4. zonā (RJH/*04-C.), dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/*2AC4C), dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/*2AC4C) un plankumainās rajas (Raja montagui) (RJM/*2AC4C) nozveju ziņo atsevišķi. Uz sīkacu raju (Raja microocellata) šis īpašais nosacījums neattiecas.

(4)

Tas neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata).

| Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi 7.d un 7.e zonā
  (RJU/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 5 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Igaunija | 0 | (1) |
| Francija | 26 | (1) |
| Vācija | 0 | (1) |
| Īrija | 7 | (1) |
| Lietuva | 0 | (1) |
| Nīderlande | 0 | (1) |
| Portugāle | 0 | (1) |
| Spānija | 6 | (1) |
| Savienība | 44 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 15 | (1) |
| |
| KPN | 59 | (1) |
| (1) | Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic, un to drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Tas neskar aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. |

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

Savienības ūdeņi 7.d un 7.e zonā

(RJU/7DE.)

Beļģija

5

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Igaunija

0

(1)

Francija

26

(1)

Vācija

0

(1)

Īrija

7

(1)

Lietuva

0

(1)

Nīderlande

0

(1)

Portugāle

0

(1)

Spānija

6

(1)

Savienība

44

(1)

Apvienotā Karaliste

15

(1)

KPN

59

(1)

(1)

Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic, un to drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Tas neskar aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.

| Suga: | Rajveidīgās zivis

  Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā
  (SRX/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | (1) (2) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 451 | (1) (2) |
| Portugāle | 366 | (1) (2) |
| Spānija | 368 | (1) (2) |
| Savienība | 1 188 | (1) (2) |
| Apvienotā Karaliste | 3 | (1) (2) |
| |
| KPN | 1 191 | (2) |
| (1) | Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/89-C.) un dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi. |
| (2) | Tas neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, 8. un 9. apakšapgabalā gūtu cirtainās rajas piezveju drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Šie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi saskaņā ar kodiem, kas norādīti turpmāk tabulā. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem: |
| | Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi 8. zonā
  (RJU/8-C.) |
| Beļģija | 0 | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 3 |
| Portugāle | 3 |
| Spānija | 3 |
| Savienība | 9 |
| Apvienotā Karaliste | 0 |
| | |
| KPN | 9 | |
| | Suga: | Cirtainā raja

  Raja undulata | Zona: | Savienības ūdeņi 9. zonā
  (RJU/9-C.) |
| Beļģija | 0 | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 5 |
| Portugāle | 4 |
| Spānija | 4 |
| Savienība | 13 |
| Apvienotā Karaliste | 0 |
| | |
| KPN | 13 | |

Suga:

Rajveidīgās zivis

Rajiformes

Zona:

Savienības ūdeņi 8. un 9. zonā

(SRX/89-C.)

Beļģija

3

(1) (2)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

451

(1) (2)

Portugāle

366

(1) (2)

Spānija

368

(1) (2)

Savienība

1 188

(1) (2)

Apvienotā Karaliste

3

(1) (2)

KPN

1 191

(2)

(1)

Par dzegužrajas (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.), blondās rajas (Raja brachyura) (RJH/89-C.) un dzeloņainās rajas (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

(2)

Tas neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, 8. un 9. apakšapgabalā gūtu cirtainās rajas piezveju drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Šie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 20. un 57. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi saskaņā ar kodiem, kas norādīti turpmāk tabulā. Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

Savienības ūdeņi 8. zonā

(RJU/8-C.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

3

Portugāle

3

Spānija

3

Savienība

9

Apvienotā Karaliste

0

KPN

9

Suga:

Cirtainā raja

Raja undulata

Zona:

Savienības ūdeņi 9. zonā

(RJU/9-C.)

Beļģija

0

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

5

Portugāle

4

Spānija

4

Savienība

13

Apvienotā Karaliste

0

KPN

13

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6. zonā
  (GHL/2A-C46) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 4 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 6 | |
| Igaunija | 4 | |
| Spānija | 4 | |
| Francija | 58 | |
| Īrija | 4 | |
| Lietuva | 4 | |
| Polija | 4 | |
| Savienība | 88 | |
| Norvēģija | 313 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 228 | |
| |
| KPN | 629 | |
| (1) | Jānozvejo Savienības ūdeņos 2.a un 6. zonā. Šo daudzumu 6. zonā drīkst nozvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C). |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b un 6. zonā

(GHL/2A-C46)

Dānija

4

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

6

Igaunija

4

Spānija

4

Francija

58

Īrija

4

Lietuva

4

Polija

4

Savienība

88

Norvēģija

313

(1)

Apvienotā Karaliste

228

KPN

629

(1)

Jānozvejo Savienības ūdeņos 2.a un 6. zonā. Šo daudzumu 6. zonā drīkst nozvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C).

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 3.a un 4.; Savienības ūdeņi 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 378 | (1) (2) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 12 999 | (1 )
  (2) |
| Vācija | 394 | (1) (2) |
| Francija | 1 190 | (1) (2) |
| Nīderlande | 1 197 | (1) (2) |
| Zviedrija | 3 548 | (1) (2) (3) |
| Savienība | 19 705 | (1) (2) |
| Norvēģija | 124 188 | (4) |
| Apvienotā Karaliste | 1 109 | (1) (2) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Turklāt, ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, abās turpmāk norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem: |
| | Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā (MAC/*02AN-) | Fēru Salu ūdeņi (MAC/*FRO1) |
| Beļģija | 51 | 52 |
| Dānija | 1 752 | 1 791 |
| Vācija | 53 | 55 |
| Francija | 161 | 164 |
| Nīderlande | 161 | 165 |
| Zviedrija | 478 | 489 |
| Savienība | 2 656 | 2 716 |
| Apvienotā Karaliste | 150 | 153 |
| (2) | Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos 4.a zonā (MAC/*4AN.). |
| (3) | Īpašs nosacījums: ieskaitot šādu daudzumu tonnās, kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos 2.a un 4.a zonā (MAC/*2A4AN): |
| 176 | |
| Ja zvejo saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās. |
| (4) | Jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis daudzums ietver šādu Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu: |
| 36 008 | |
| Šo kvotu drīkst apgūt tikai 4.a zonā (MAC/*04A.), izņemot šādu daudzumu (tonnās), ko drīkst nozvejot 3.a zonā (MAC/*03A.): |
| 1 950 | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

3.a un 4.; Savienības ūdeņi 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā

(MAC/2A34.)

Beļģija

378

(1) (2)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

12 999

(1 )
  (2)

Vācija

394

(1) (2)

Francija

1 190

(1) (2)

Nīderlande

1 197

(1) (2)

Zviedrija

3 548

(1) (2) (3)

Savienība

19 705

(1) (2)

Norvēģija

124 188

(4)

Apvienotā Karaliste

1 109

(1) (2)

KPN

Nepiemēro

(1)

Turklāt, ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, abās turpmāk norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā (MAC/*02AN-)

Fēru Salu ūdeņi (MAC/*FRO1)

Beļģija

51

52

Dānija

1 752

1 791

Vācija

53

55

Francija

161

164

Nīderlande

161

165

Zviedrija

478

489

Savienība

2 656

2 716

Apvienotā Karaliste

150

153

(2)

Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos 4.a zonā (MAC/*4AN.).

(3)

Īpašs nosacījums: ieskaitot šādu daudzumu tonnās, kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos 2.a un 4.a zonā (MAC/*2A4AN):

176

Ja zvejo saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās.

(4)

Jāatvelk no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis daudzums ietver šādu Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu:

36 008

Šo kvotu drīkst apgūt tikai 4.a zonā (MAC/*04A.), izņemot šādu daudzumu (tonnās), ko drīkst nozvejot 3.a zonā (MAC/*03A.):

1 950

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:

| | 3.a | 3.a un 4.bc | 4.b | 4.c | 6. zona; starptautiskie ūdeņi 2.a zonā
  No 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | (MAC/*03A.) | (MAC/*3A4BC) | (MAC/*04B.) | (MAC/*04C.) | (MAC/*2A6.) |
| Dānija | 0 | 2 685 | 0 | 0 | 7 799 |
| Francija | 0 | 319 | 0 | 0 | 0 |
| Nīderlande | 0 | 319 | 0 | 0 | 0 |
| Zviedrija | 0 | 0 | 254 | 7 | 2 023 |
| Apvienotā Karaliste | 0 | 319 | 0 | 0 | 0 |
| Norvēģija | 1 950 | 0 | 0 | 0 | 0 |

3.a

3.a un 4.bc

4.b

4.c

6. zona; starptautiskie ūdeņi 2.a zonā

No 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim

(MAC/*03A.)

(MAC/*3A4BC)

(MAC/*04B.)

(MAC/*04C.)

(MAC/*2A6.)

Dānija

0

2 685

0

0

7 799

Francija

0

319

0

0

0

Nīderlande

0

319

0

0

0

Zviedrija

0

0

254

7

2 023

Apvienotā Karaliste

0

319

0

0

0

Norvēģija

1 950

0

0

0

0

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 15 220 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | 16 | (1) |
| Igaunija | 127 | (1) |
| Francija | 10 148 | (1) |
| Īrija | 50 734 | (1) |
| Latvija | 94 | (1) |
| Lietuva | 94 | (1) |
| Nīderlande | 22 196 | (1) |
| Polija | 1 072 | (1) |
| Savienība | 99 701 | (1) |
| Norvēģija | 10 720 | (2) (3) |
| Fēru Salas | 22 656 | (4) |
| Apvienotā Karaliste | 139 521 | (1) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst darīt pieejamus apmaiņai, kas Spānijai, Francijai un Portugālei jāzvejo 8.c, 9. un 10. zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (MAC/*8C910). |
| (2) | Drīkst nozvejot 2.a zonā, 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma un 4.a, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h zonā (MAC/*AX7H). |
| (3) | Zemāk tonnās norādīto piekļuves limita daudzumu (MAC/*N5630) Norvēģija drīkst nozvejot uz ziemeļiem no 56° 30′ N. Daudzumus, kas nav uzskaitīti saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi, ieskaita Norvēģijas noteiktajā nozvejas limitā. |
| 24 838 | |
| (4) | Šis daudzums jāatvelk no Fēru Salu nozvejas limita (piekļuves kvota). To drīkst nozvejot tikai 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (MAC/*6AN56). Tomēr no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šo kvotu drīkst apgūt arī 2.a zonā un 4.a zonā uz ziemeļiem no 59° (ES zona) (MAC/*24N59). |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 2.a, 12. un 14. zonā

(MAC/2CX14-)

Vācija

15 220

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

16

(1)

Igaunija

127

(1)

Francija

10 148

(1)

Īrija

50 734

(1)

Latvija

94

(1)

Lietuva

94

(1)

Nīderlande

22 196

(1)

Polija

1 072

(1)

Savienība

99 701

(1)

Norvēģija

10 720

(2) (3)

Fēru Salas

22 656

(4)

Apvienotā Karaliste

139 521

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašs nosacījums: no tās līdz 25 % drīkst darīt pieejamus apmaiņai, kas Spānijai, Francijai un Portugālei jāzvejo 8.c, 9. un 10. zonā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (MAC/*8C910).

(2)

Drīkst nozvejot 2.a zonā, 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30' ziemeļu platuma un 4.a, 7.d, 7.e, 7.f un 7.h zonā (MAC/*AX7H).

(3)

Zemāk tonnās norādīto piekļuves limita daudzumu (MAC/*N5630) Norvēģija drīkst nozvejot uz ziemeļiem no 56° 30′ N. Daudzumus, kas nav uzskaitīti saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi, ieskaita Norvēģijas noteiktajā nozvejas limitā.

24 838

(4)

Šis daudzums jāatvelk no Fēru Salu nozvejas limita (piekļuves kvota). To drīkst nozvejot tikai 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (MAC/*6AN56). Tomēr no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim šo kvotu drīkst apgūt arī 2.a zonā un 4.a zonā uz ziemeļiem no 59° (ES zona) (MAC/*24N59).

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Savienības ūdeņi 2.a zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4.a zonā
  No 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim) | Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā | Fēru Salu ūdeņi |
| --- | --- | --- | --- |
| | (MAC/*4A-EN) | (MAC/*2AN-) | (MAC/*FRO2) |
| Vācija | 9 186 | 1 238 | 1 266 |
| Francija | 6 124 | 824 | 844 |
| Īrija | 30 620 | 4 127 | 4 221 |
| Nīderlande | 13 396 | 1 804 | 1 847 |
| Savienība | 59 326 | 7 993 | 8 178 |
| Apvienotā Karaliste | 84 207 | 11 351 | 11 609 |

Savienības ūdeņi 2.a zonā; Savienības un Norvēģijas ūdeņi 4.a zonā

No 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. septembra līdz 31. decembrim)

Norvēģijas ūdeņi 2.a zonā

Fēru Salu ūdeņi

(MAC/*4A-EN)

(MAC/*2AN-)

(MAC/*FRO2)

Vācija

9 186

1 238

1 266

Francija

6 124

824

844

Īrija

30 620

4 127

4 221

Nīderlande

13 396

1 804

1 847

Savienība

59 326

7 993

8 178

Apvienotā Karaliste

84 207

11 351

11 609

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | 8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 22 560 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 150 | (1) |
| Portugāle | 4 663 | (1) |
| Savienība | 27 373 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot 8.a, 8.b un 8.d zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo 8.a, 8.b un 8.d zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas. |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

8.c, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(MAC/8C3411)

Spānija

22 560

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

150

(1)

Portugāle

4 663

(1)

Savienība

27 373

KPN

Nepiemēro

(1)

Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot 8.a, 8.b un 8.d zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo 8.a, 8.b un 8.d zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| 8.b (MAC/*08B.) |
| --- |
| Spānija | 1 895 |
| Francija | 12 |
| Portugāle | 391 |

8.b (MAC/*08B.)

Spānija

1 895

Francija

12

Portugāle

391

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a zonā
  (MAC/2A4A-N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 9 394 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 9 394 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 2.a un 4.a zonā

(MAC/2A4A-N)

Dānija

9 394

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

9 394

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 3.a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā
  (SOL/3ABC24) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 500 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Vācija | 29 | (1) |
| Nīderlande | 48 | (1) |
| Zviedrija | 19 | |
| Savienība | 596 | |
| |
| KPN | 596 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā, 22.–24. apakšrajonā. |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

3.a; Savienības ūdeņi 22.–24. apakšrajonā

(SOL/3ABC24)

Dānija

500

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Vācija

29

(1)

Nīderlande

48

(1)

Zviedrija

19

Savienība

596

KPN

596

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos 3.a zonā, 22.–24. apakšrajonā.

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (SOL/24-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 365 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 167 | |
| Vācija | 292 | |
| Francija | 73 | |
| Nīderlande | 3 299 | |
| Savienība | 4 196 | |
| Norvēģija | 3 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 188 | |
| |
| KPN | 4 387 | |
| (1) | Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos 4. zonā (SOL/*04-C.). |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(SOL/24-C.)

Beļģija

365

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

167

Vācija

292

Francija

73

Nīderlande

3 299

Savienība

4 196

Norvēģija

3

(1)

Apvienotā Karaliste

188

KPN

4 387

(1)

Drīkst zvejot tikai Savienības ūdeņos 4. zonā (SOL/*04-C.).

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (SOL/56-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 12 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 12 | |
| Apvienotā Karaliste | 3 | |
| |
| KPN | 15 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

6.; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(SOL/56-14)

Īrija

12

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

12

Apvienotā Karaliste

3

KPN

15

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.a
  (SOL/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 53 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 1 | |
| Īrija | 19 | |
| Nīderlande | 17 | |
| Savienība | 90 | |
| Apvienotā Karaliste | 24 | |
| |
| KPN | 114 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.a

(SOL/07A.)

Beļģija

53

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

1

Īrija

19

Nīderlande

17

Savienība

90

Apvienotā Karaliste

24

KPN

114

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.b un 7.c
  (SOL/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 6 | | Piesardzīga KPN |
| Īrija | 36 | |
| Savienība | 34 | |
| |
| KPN | 34 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.b un 7.c

(SOL/7BC.)

Francija

6

Piesardzīga KPN

Īrija

36

Savienība

34

KPN

34

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.d
  (SOL/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 188 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 377 | |
| Savienība | 565 | |
| Apvienotā Karaliste | 135 | |
| |
| KPN | 700 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.d

(SOL/07D.)

Beļģija

188

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

377

Savienība

565

Apvienotā Karaliste

135

KPN

700

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.e
  (SOL/07E.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 13 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 139 | |
| Savienība | 152 | |
| Apvienotā Karaliste | 218 | |
| |
| KPN | 370 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.e

(SOL/07E.)

Beļģija

13

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

139

Savienība

152

Apvienotā Karaliste

218

KPN

370

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.f un 7.g
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 258 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 26 | |
| Īrija | 13 | |
| Savienība | 297 | |
| Apvienotā Karaliste | 116 | |
| |
| KPN | 413 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.f un 7.g

(SOL/7FG.)

Beļģija

258

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

26

Īrija

13

Savienība

297

Apvienotā Karaliste

116

KPN

413

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 7.h, 7.j un 7.k
  (SOL/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 7 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 14 | |
| Īrija | 37 | |
| Nīderlande | 11 | |
| Savienība | 69 | |
| Apvienotā Karaliste | 14 | |
| |
| KPN | 83 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

7.h, 7.j un 7.k

(SOL/7HJK.)

Beļģija

7

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

14

Īrija

37

Nīderlande

11

Savienība

69

Apvienotā Karaliste

14

KPN

83

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | 8.a un 8.b
  (SOL/8AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 42 | | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Spānija | 8 | |
| Francija | 3 116 | |
| Nīderlande | 233 | |
| Savienība | 3 399 | |
| |
| KPN | 3 483 | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

8.a un 8.b

(SOL/8AB.)

Beļģija

42

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Spānija

8

Francija

3 116

Nīderlande

233

Savienība

3 399

KPN

3 483

| Suga: | Jūrasmēles

  Solea spp. | Zona: | 8.c, 8.d, 8.e, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (SOO/8CDE34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 258 | | Piesardzīga KPN |
| Portugāle | 428 | |
| Savienība | 686 | |
| |
| KPN | 686 | |

Suga:

Jūrasmēles

Solea spp.

Zona:

8.c, 8.d, 8.e, 9. un 10.; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(SOO/8CDE34)

Spānija

258

Piesardzīga KPN

Portugāle

428

Savienība

686

KPN

686

| Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | 3.a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (1) (2) | Analītiska KPN |
| Vācija | 0 | (1) (2) |
| Zviedrija | 0 | (1) (2) |
| Savienība | 0 | (1) (2) |
| |
| KPN | 0 | (2) |
| (1) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt merlanga un pikšas piezvejas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (2) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam. |

Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

3.a

(SPR/03A.)

Dānija

0

(1) (2)

Analītiska KPN

Vācija

0

(1) (2)

Zviedrija

0

(1) (2)

Savienība

0

(1) (2)

KPN

0

(2)

(1)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt merlanga un pikšas piezvejas (OTH/*03A.). Merlanga un pikšas piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(2)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam.

| Suga: | Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

  Sprattus sprattus | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (1) (2) | Analītiska KPN |
| Dānija | 0 | (1) (2) |
| Vācija | 0 | (1) (2) |
| Francija | 0 | (1) (2) |
| Nīderlande | 0 | (1) (2) |
| Zviedrija | 0 | (1) (2) (3) |
| Savienība | 0 | (1) (2) |
| Norvēģija | 0 | (1) |
| Fēru Salas | 0 | (1) (4) |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (1) (2) |
| |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam. |
| (2) | Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga piezvejas (OTH/*2AC4C). Merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (3) | Ieskaitot tūbītes. |
| (4) | Drīkst ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas. |

Suga:

Brētliņa un saistītās piezvejas sugas

Sprattus sprattus

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

0

(1) (2)

Analītiska KPN

Dānija

0

(1) (2)

Vācija

0

(1) (2)

Francija

0

(1) (2)

Nīderlande

0

(1) (2)

Zviedrija

0

(1) (2) (3)

Savienība

0

(1) (2)

Norvēģija

0

(1)

Fēru Salas

0

(1) (4)

Apvienotā Karaliste

0

(1) (2)

KPN

0

(1)

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam.

(2)

Līdz 2 % no kvotas drīkst būt merlanga piezvejas (OTH/*2AC4C). Merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(3)

Ieskaitot tūbītes.

(4)

Drīkst ietvert līdz 4 % siļķes piezvejas.

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | 7.d un 7.e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 122 | |
| Vācija | 2 | |
| Francija | 26 | |
| Nīderlande | 26 | |
| Savienība | 178 | |
| Apvienotā Karaliste | 198 | |
| |
| KPN | 376 | |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

7.d un 7.e

(SPR/7DE.)

Beļģija

2

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

122

Vācija

2

Francija

26

Nīderlande

26

Savienība

178

Apvienotā Karaliste

198

KPN

376

| Suga: | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. zonā
  (DGS/15X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 5 | (1) | Piesardzīga KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 1 | (1) |
| Spānija | 3 | (1) |
| Francija | 21 | (1) |
| Īrija | 13 | (1) |
| Nīderlande | 0 | (1) |
| Portugāle | 0 | (1) |
| Savienība | 43 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 25 | (1) |
| |
| KPN | 68 | (1) |
| (1) | Dzelkņu haizivs specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Ja dzelkņu haizivis tiek nejauši iegūtas zvejniecībās, uz kurām dzelkņu haizivs izkraušanas pienākums neattiecas, minētajiem īpatņiem netiek nodarīts kaitējums un tos nekavējoties atbrīvo, kā prasīts šīs regulas 20. un 57. pantā. Atkāpjoties no 14. panta, kuģis, kas iesaistījies piezvejas novēršanas programmā, kuru labvēlīgi novērtējusi ZZTEK, mēnesī drīkst izkraut ne vairāk kā 2 tonnas dzelkņu haizivju, kas brīdī, kad zvejas rīks tiek pacelts uz kuģa, vairs nav dzīvas. Dalībvalstis, kas piedalās piezvejas novēršanas programmā, nodrošina to, ka dzelkņu haizivju gada kopējie izkrāvumi, kas pamatojas uz šo atkāpi, nepārsniedz iepriekš norādītos daudzumus. Pirms izkrāvumu atļaušanas tās paziņo Komisijai līdzdalīgo kuģu sarakstu. Dalībvalstis apmainās ar informāciju par piezvejas novēršanas apgabaliem. |

Suga:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. zonā

(DGS/15X14)

Beļģija

5

(1)

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

1

(1)

Spānija

3

(1)

Francija

21

(1)

Īrija

13

(1)

Nīderlande

0

(1)

Portugāle

0

(1)

Savienība

43

(1)

Apvienotā Karaliste

25

(1)

KPN

68

(1)

(1)

Dzelkņu haizivs specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Ja dzelkņu haizivis tiek nejauši iegūtas zvejniecībās, uz kurām dzelkņu haizivs izkraušanas pienākums neattiecas, minētajiem īpatņiem netiek nodarīts kaitējums un tos nekavējoties atbrīvo, kā prasīts šīs regulas 20. un 57. pantā. Atkāpjoties no 14. panta, kuģis, kas iesaistījies piezvejas novēršanas programmā, kuru labvēlīgi novērtējusi ZZTEK, mēnesī drīkst izkraut ne vairāk kā 2 tonnas dzelkņu haizivju, kas brīdī, kad zvejas rīks tiek pacelts uz kuģa, vairs nav dzīvas. Dalībvalstis, kas piedalās piezvejas novēršanas programmā, nodrošina to, ka dzelkņu haizivju gada kopējie izkrāvumi, kas pamatojas uz šo atkāpi, nepārsniedz iepriekš norādītos daudzumus. Pirms izkrāvumu atļaušanas tās paziņo Komisijai līdzdalīgo kuģu sarakstu. Dalībvalstis apmainās ar informāciju par piezvejas novēršanas apgabaliem.

| Suga: | Stavridas un saistītās piezvejas sugas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā
  (JAX/4BC7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | (1) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 1 328 | (1) |
| Vācija | 117 | (1) (2) |
| Spānija | 25 | (1) |
| Francija | 110 | (1) (2) |
| Īrija | 84 | (1) |
| Nīderlande | 799 | (1) (2) |
| Portugāle | 3 | (1) |
| Zviedrija | 19 | (1) |
| Savienība | 2 488 | |
| Norvēģija | 638 | (3) |
| Apvienotā Karaliste | 316 | (1) (2) |
| |
| KPN | 3 442 | |
| (1) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas (OTH/*4BC7D). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (2) | Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta 7.d rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādas zonas kvotu: Savienības ūdeņi 2.a, 4.a, 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/*7D-EU). |
| (3) | Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4.a zonā, bet nedrīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (JAX/*04-C.). |

Suga:

Stavridas un saistītās piezvejas sugas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 4.b, 4.c un 7.d zonā

(JAX/4BC7D)

Beļģija

3

(1)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

1 328

(1)

Vācija

117

(1) (2)

Spānija

25

(1)

Francija

110

(1) (2)

Īrija

84

(1)

Nīderlande

799

(1) (2)

Portugāle

3

(1)

Zviedrija

19

(1)

Savienība

2 488

Norvēģija

638

(3)

Apvienotā Karaliste

316

(1) (2)

KPN

3 442

(1)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas (OTH/*4BC7D). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(2)

Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta 7.d rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādas zonas kvotu: Savienības ūdeņi 2.a, 4.a, 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā (JAX/*7D-EU).

(3)

Drīkst nozvejot Savienības ūdeņos 4.a zonā, bet nedrīkst nozvejot Savienības ūdeņos 7.d zonā (JAX/*04-C.).

| Suga: | Stavridas un saistītās piezvejas sugas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a, 4.a zonā; 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (JAX/2A-14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 4 434 | (1) (3) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 3 459 | (1) (2) (3) |
| Spānija | 4 719 | (3) (5) |
| Francija | 1 780 | (1) (2) (3) (5) |
| Īrija | 11 522 | (1) (3) |
| Nīderlande | 13 881 | (1) (2) (3) |
| Portugāle | 454 | (3) (5) |
| Zviedrija | 439 | (1) (3) |
| Savienība | 40 688 | (3) |
| Fēru Salas | 1 040 | (4) |
| Apvienotā Karaliste | 4 172 | (1) (2) (3) |
| |
| KPN | 45 900 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejoti Savienības ūdeņos 2.a vai 4.a zonā pirms 30. jūnija, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar kvotu, kura attiecas uz Savienības ūdeņiem 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/*2A4AC). |
| (2) | Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt 7.d zonā (JAX/*07D.). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un 3. zemsvītras piezīmi par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezvejām ziņo atsevišķi un ar šādu kodu: (OTH/*07D.). |
| (3) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas (OTH/*2A-14). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (4) | Tikai 4.a, 6.a (tikai uz ziemeļiem no 56° 30’ ziemeļu platuma), 7.e, 7.f un 7.h zonā. |
| (5) | Īpašs nosacījums: līdz 80 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C2). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un 3. zemsvītras piezīmi par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezvejām ziņo atsevišķi un ar šādu kodu: (OTH/*08C2). |

Suga:

Stavridas un saistītās piezvejas sugas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a, 4.a zonā; 6., 7.a–c,7.e–k, 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(JAX/2A-14)

Dānija

4 434

(1) (3)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

3 459

(1) (2) (3)

Spānija

4 719

(3) (5)

Francija

1 780

(1) (2) (3) (5)

Īrija

11 522

(1) (3)

Nīderlande

13 881

(1) (2) (3)

Portugāle

454

(3) (5)

Zviedrija

439

(1) (3)

Savienība

40 688

(3)

Fēru Salas

1 040

(4)

Apvienotā Karaliste

4 172

(1) (2) (3)

KPN

45 900

(1)

Īpašs nosacījums: daudzumus līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejoti Savienības ūdeņos 2.a vai 4.a zonā pirms 30. jūnija, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar kvotu, kura attiecas uz Savienības ūdeņiem 4.b, 4.c un 7.d zonā (JAX/*2A4AC).

(2)

Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt 7.d zonā (JAX/*07D.). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un 3. zemsvītras piezīmi par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezvejām ziņo atsevišķi un ar šādu kodu: (OTH/*07D.).

(3)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas (OTH/*2A-14). Kaproīdu dzimtas zivju, pikšas, merlanga un makreles piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(4)

Tikai 4.a, 6.a (tikai uz ziemeļiem no 56° 30’ ziemeļu platuma), 7.e, 7.f un 7.h zonā.

(5)

Īpašs nosacījums: līdz 80 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C2). Saskaņā ar šo īpašo nosacījumu un 3. zemsvītras piezīmi par kaproīdu dzimtas zivju un merlanga piezvejām ziņo atsevišķi un ar šādu kodu: (OTH/*08C2).

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 8.c
  (JAX/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 2 504 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 44 | |
| Portugāle | 248 | (1) |
| Savienība | 2 796 | |
| |
| KPN | 2 796 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: līdz 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 9. zonā (JAX/*09.). |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

8.c

(JAX/08C.)

Spānija

2 504

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

44

Portugāle

248

(1)

Savienība

2 796

KPN

2 796

(1)

Īpašs nosacījums: līdz 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 9. zonā (JAX/*09.).

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 9
  (JAX/09.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 31 834 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu. |
| Portugāle | 91 211 | (1) |
| Savienība | 123 045 | |
| |
| KPN | 128 627 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: līdz 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C) |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

9

(JAX/09.)

Spānija

31 834

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 8. panta 2. punktu.

Portugāle

91 211

(1)

Savienība

123 045

KPN

128 627

(1)

Īpašs nosacījums: līdz 10 % no šīs kvotas drīkst apgūt 8.c zonā (JAX/*08C)

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | 10.; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (1)
  (JAX/X34PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | Jānosaka | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
| Savienība | Jānosaka | (2) |
| |
| KPN | Jānosaka | (2) |
| (1) | Ūdeņi ap Azoru salām. |
| (2) | Noteikta tādā pašā daudzumā kā Portugāles kvota. |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

10.; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (1)

(JAX/X34PRT)

Portugāle

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

Savienība

Jānosaka

(2)

KPN

Jānosaka

(2)

(1)

Ūdeņi ap Azoru salām.

(2)

Noteikta tādā pašā daudzumā kā Portugāles kvota.

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (1)
  (JAX/341PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | Jānosaka | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
| Savienība | Jānosaka | (2) |
| |
| KPN | Jānosaka | (2) |
| (1) | Ūdeņi ap Madeiru. |
| (2) | Noteikta tādā pašā daudzumā kā Portugāles kvota. |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (1)

(JAX/341PRT)

Portugāle

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

Savienība

Jānosaka

(2)

KPN

Jānosaka

(2)

(1)

Ūdeņi ap Madeiru.

(2)

Noteikta tādā pašā daudzumā kā Portugāles kvota.

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (1)
  (JAX/341SPN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | Jānosaka | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 6. pantu. |
| Savienība | Jānosaka | (2) |
| |
| KPN | Jānosaka | (2) |
| (1) | Ūdeņi ap Kanāriju salām. |
| (2) | Noteikta tādā pašā daudzumā kā Spānijas kvota. |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

Savienības ūdeņi CECAF apgabalā (1)

(JAX/341SPN)

Spānija

Jānosaka

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 6. pantu.

Savienība

Jānosaka

(2)

KPN

Jānosaka

(2)

(1)

Ūdeņi ap Kanāriju salām.

(2)

Noteikta tādā pašā daudzumā kā Spānijas kvota.

| Suga: | Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

  Trisopterus esmarkii | Zona: | 3.a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā
  (NOP/2A3A4_Q1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2021 | | |
| | | | |
| Dānija | 5 620 | (1) (3) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 1 | (1) (2) (3) |
| Nīderlande | 4 | (1) (2) (3) |
| Savienība | 5 625 | (1) (3) |
| Norvēģija | pm | (4) |
| Fēru Salas | pm | (5) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Līdz 5 % no kvotas drīkst būt pikšas un merlanga piezvejas (OT2/*2A3A4_Q1). Pikšas un merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas. |
| (2) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 4. zonā. |
| (3) | Savienības kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. martam. |
| (4) | Izmanto šķirotājrežģi. |
| (5) | Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas ieskaitāmas šajā kvotā. |

Suga:

Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas

Trisopterus esmarkii

Zona:

3.a; Savienības ūdeņi 2.a un 4. zonā

(NOP/2A3A4_Q1)

Gads

2021

Dānija

5 620

(1) (3)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

1

(1) (2) (3)

Nīderlande

4

(1) (2) (3)

Savienība

5 625

(1) (3)

Norvēģija

pm

(4)

Fēru Salas

pm

(5)

KPN

Nepiemēro

(1)

Līdz 5 % no kvotas drīkst būt pikšas un merlanga piezvejas (OT2/*2A3A4_Q1). Pikšas un merlanga piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, kuras kvotā ieskaita saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

(2)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 4. zonā.

(3)

Savienības kvotu drīkst apgūt tikai no 2021. gada 1. janvāra līdz 2021. gada 31. martam.

(4)

Izmanto šķirotājrežģi.

(5)

Izmanto šķirotājrežģi. Ietver ne vairāk kā 15 % nenovēršamu piezveju (NOP/*2A3A4), kas ieskaitāmas šajā kvotā.

| Suga: | Rūpnieciskās zivis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (I/F/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 200 | (1) (2) | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 200 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās. |
| (2) | Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā šāds daudzums stavridu (JAX/*04-N.): |
| 100 | | |

Suga:

Rūpnieciskās zivis

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(I/F/04-N.)

Zviedrija

200

(1) (2)

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

200

KPN

Nepiemēro

(1)

Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezvejas ieskaitāmas šo sugu kvotās.

(2)

Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā šāds daudzums stavridu (JAX/*04-N.):

100

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Savienības ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā
  (OTH/5B67-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Norvēģija | 70 | (1) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Nozvejotas tikai ar āķu jedām. |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Savienības ūdeņi 5.b, 6. un 7. zonā

(OTH/5B67-C)

Savienība

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Norvēģija

70

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Nozvejotas tikai ar āķu jedām.

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 4. zonā
  (OTH/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 15 | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 1 375 | |
| Vācija | 155 | |
| Francija | 64 | |
| Nīderlande | 110 | |
| Zviedrija | Nepiemēro | (1) |
| Savienība | 1 719 | (2) |
| Apvienotā Karaliste | 1 031 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | “Citu sugu” kvotu parastajā apmērā Zviedrijai iedalījusi Norvēģija. |
| (2) | To vidū konkrēti nenosauktas zvejniecības. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus. |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 4. zonā

(OTH/04-N.)

Beļģija

15

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

1 375

Vācija

155

Francija

64

Nīderlande

110

Zviedrija

Nepiemēro

(1)

Savienība

1 719

(2)

Apvienotā Karaliste

1 031

KPN

Nepiemēro

(1)

“Citu sugu” kvotu parastajā apmērā Zviedrijai iedalījusi Norvēģija.

(2)

To vidū konkrēti nenosauktas zvejniecības. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a, 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N
  (OTH/2A46AN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | Nepiemēro | | Piesardzīga KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Norvēģija | 1 688 | (1) (2) |
| Fēru Salas | 38 | (3) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Tikai 2.a un 4. zonā (OTH/*2A4-C). |
| (2) | To vidū konkrēti nenosauktas zvejniecības. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus. |
| (3) | Jāzvejo 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (OTH/*46AN). |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a, 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N

(OTH/2A46AN)

Savienība

Nepiemēro

Piesardzīga KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Norvēģija

1 688

(1) (2)

Fēru Salas

38

(3)

KPN

Nepiemēro

(1)

Tikai 2.a un 4. zonā (OTH/*2A4-C).

(2)

To vidū konkrēti nenosauktas zvejniecības. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(3)

Jāzvejo 4. un 6.a zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ ziemeļu platuma (OTH/*46AN).

Papildinājums

9. panta 4. punktā minētās KPN ir šādas:

| | Beļģijai: parastā jūrasmēle 7.a zonā; parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā; parastā jūrasmēle 7.e zonā; parastā jūrasmēle 8.a un 8.b zonā; megrimi 7. zonā; pikša 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; Norvēģijas omārs 7. zonā; menca 7.a zonā; jūras zeltplekste 7.f un 7.g zonā; jūras zeltplekste 7.h, 7.j un 7.k zonā; rajveidīgās zivis 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā. |
| --- | --- |

Beļģijai: parastā jūrasmēle 7.a zonā; parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā; parastā jūrasmēle 7.e zonā; parastā jūrasmēle 8.a un 8.b zonā; megrimi 7. zonā; pikša 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; Norvēģijas omārs 7. zonā; menca 7.a zonā; jūras zeltplekste 7.f un 7.g zonā; jūras zeltplekste 7.h, 7.j un 7.k zonā; rajveidīgās zivis 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā.

| | Francijai: makrele 3.a un 4. zonā; Savienības ūdeņos 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā; siļķe 4., 7.d zonā un Savienības ūdeņos 2.a zonā; stavridas Savienības ūdeņos 4.b, 4.c un 7.d zonā; merlangs 7.b–k zonā; pikša 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā; merlangs 8. zonā; sarkanspuru pagele Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; kaproīdu dzimtas zivis Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; makrele 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 2.a, 12. un 14. zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 7.d zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā; cirtainā raja Savienības ūdeņos 7.d un 7.e zonā. |
| --- | --- |

Francijai: makrele 3.a un 4. zonā; Savienības ūdeņos 2.a, 3.b, 3.c zonā un 22.–32. apakšrajonā; siļķe 4., 7.d zonā un Savienības ūdeņos 2.a zonā; stavridas Savienības ūdeņos 4.b, 4.c un 7.d zonā; merlangs 7.b–k zonā; pikša 7.b–k, 8., 9. un 10. zonā Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā; parastā jūrasmēle 7.f un 7.g zonā; merlangs 8. zonā; sarkanspuru pagele Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; kaproīdu dzimtas zivis Savienības un starptautiskajos ūdeņos 6., 7. un 8. zonā; makrele 6., 7., 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 2.a, 12. un 14. zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 6.a, 6.b, 7.a–c un 7.e–k zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 7.d zonā; rajveidīgās zivis Savienības ūdeņos 8. un 9. zonā; cirtainā raja Savienības ūdeņos 7.d un 7.e zonā.

| | Īrijai: makšķerniekzivju dzimtas zivis 6. zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā; makšķerniekzivju dzimtas zivis 7. zonā; Norvēģijas omārs ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā. |
| --- | --- |

Īrijai: makšķerniekzivju dzimtas zivis 6. zonā; Savienības un starptautiskie ūdeņi 5.b zonā; starptautiskajos ūdeņos 12. un 14. zonā; makšķerniekzivju dzimtas zivis 7. zonā; Norvēģijas omārs ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālajā vienībā.

---

IB PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻA UN GRENLANDE, ICES 1., 2., 5., 12. UN 14. APAKŠAPGABALS UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 1. ZONĀ

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (HER/1/2-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | (1) | Analītiska KPN
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 2 931 | (1) |
| Vācija | 513 | (1) |
| Spānija | 10 | (1) |
| Francija | 127 | (1) |
| Īrija | 759 | (1) |
| Nīderlande | 1 049 | (1) |
| Polija | 148 | (1) |
| Portugāle | 10 | (1) |
| Somija | 45 | (1) |
| Zviedrija | 1 086 | (1) |
| Savienība | 6 681 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 1 874 | (1) |
| Fēru Salas | 1 750 | (2) (3) |
| Norvēģija | 7 699 | (2) (4) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šādām zonām: NEAFC pārvaldības apgabals un Savienības ūdeņi. |
| (2) | Drīkst zvejot Savienības ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N. |
| (3) | Ieskaitāmas Fēru Salu nozvejas limitos. |
| (4) | Ieskaitāmas Norvēģijas nozvejas limitos. |
| Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) |
| | 7 699 | | | |
| 2., 5.b uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F) |
| Beļģija | 1 | | Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Dānija | 600 | |
| Vācija | 105 | |
| Spānija | 2 | |
| Francija | 26 | |
| Īrija | 155 | |
| Nīderlande | 215 | |
| Polija | 30 | |
| Portugāle | 2 | |
| Somija | 9 | |
| Zviedrija | 222 | |
| Apvienotā Karaliste | 383 | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(HER/1/2-)

Beļģija

3

(1)

Analītiska KPN

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

2 931

(1)

Vācija

513

(1)

Spānija

10

(1)

Francija

127

(1)

Īrija

759

(1)

Nīderlande

1 049

(1)

Polija

148

(1)

Portugāle

10

(1)

Somija

45

(1)

Zviedrija

1 086

(1)

Savienība

6 681

(1)

Apvienotā Karaliste

1 874

(1)

Fēru Salas

1 750

(2) (3)

Norvēģija

7 699

(2) (4)

KPN

Nepiemēro

(1)

Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šādām zonām: NEAFC pārvaldības apgabals un Savienības ūdeņi.

(2)

Drīkst zvejot Savienības ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N.

(3)

Ieskaitāmas Fēru Salu nozvejas limitos.

(4)

Ieskaitāmas Norvēģijas nozvejas limitos.

Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)

7 699

2., 5.b uz ziemeļiem no 62° N (Fēru Salu ūdeņi) (HER/*25B-F)

Beļģija

1

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Dānija

600

Vācija

105

Spānija

2

Francija

26

Īrija

155

Nīderlande

215

Polija

30

Portugāle

2

Somija

9

Zviedrija

222

Apvienotā Karaliste

383

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (COD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 650 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Grieķija | 81 | |
| Spānija | 725 | |
| Īrija | 81 | |
| Francija | 597 | |
| Portugāle | 725 | |
| Savienība | 2 859 | |
| Apvienotā Karaliste | 2 522 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(COD/1N2AB.)

Vācija

650

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Grieķija

81

Spānija

725

Īrija

81

Francija

597

Portugāle

725

Savienība

2 859

Apvienotā Karaliste

2 522

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

  (COD/N1GL14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | pm | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | pm | (1) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Izņemot piezvejas, minētajām kvotām piemēro šādus nosacījumus: |
| | — | tās nedrīkst apgūt laikā no 1. aprīļa līdz 31. maijam, |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(COD/N1GL14)

Vācija

pm

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

pm

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Izņemot piezvejas, minētajām kvotām piemēro šādus nosacījumus:

—

tās nedrīkst apgūt laikā no 1. aprīļa līdz 31. maijam,

| — | Savienības kuģi drīkst izvēlēties zvejot vienā vai abos šādos apgabalos: |
| --- | --- |

—

Savienības kuģi drīkst izvēlēties zvejot vienā vai abos šādos apgabalos:

Ziņošanas kods

Ģeogrāfiskās robežas

COD/GRL1

Grenlandes zvejas zonas daļa, kas atrodas NAFO 1F apakšapgabalā uz rietumiem no 44° 00' W un uz dienvidiem no 60° 45' N, NAFO 1. apakšapgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 60° 45′ N (Desolation zemesrags), un tā Grenlandes zvejas zonas daļa ICES 14.b rajonā, kas atrodas uz austrumiem no 44° 00' W un uz dienvidiem no 62° 30' N.

COD/GRL2

Grenlandes zvejas apgabala daļa, kas atrodas ICES 14.b rajonā uz ziemeļiem no 62° 30' N.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | 1. un 2.b
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 6 482 | (3) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 13 085 | (3) |
| Francija | 3 060 | (3) |
| Polija | 2 693 | (3) |
| Portugāle | 2 627 | (3) |
| Citas dalībvalstis | 484 | (1) (3) |
| Savienība | 28 431 | (2) (3) |
| Apvienotā Karaliste | 4 323 | (3) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (COD/1/2B_AMS). |
| (2) | Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma. |
| (3) | Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas daudzumu rēķina papildus mencas kvotai. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

1. un 2.b

(COD/1/2B.)

Vācija

6 482

(3)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

13 085

(3)

Francija

3 060

(3)

Polija

2 693

(3)

Portugāle

2 627

(3)

Citas dalībvalstis

484

(1) (3)

Savienība

28 431

(2) (3)

Apvienotā Karaliste

4 323

(3)

KPN

Nepiemēro

(1)

Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (COD/1/2B_AMS).

(2)

Savienībai pieejamā mencas krājuma daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(3)

Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas daudzumu rēķina papildus mencas kvotai.

| Suga: | Menca un pikša

  Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 5 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 27 | |
| Savienība | 32 | |
| Apvienotā Karaliste | 190 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro |

Suga:

Menca un pikša

Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(C/H/05B-F.)

Vācija

5

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

27

Savienība

32

Apvienotā Karaliste

190

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Makrūrzivis

  Macrourus spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (GRV/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | pm | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| |
| KPN | Nepiemēro | (2) |
| (1) | Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. |
| (2) | Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais daudzums (tonnās). Uz šo daudzumu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. |
| | | 25 | | |

Suga:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(GRV/514GRN)

Savienība

pm

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(2)

(1)

Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

(2)

Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais daudzums (tonnās). Uz šo daudzumu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

25

| Suga: | Makrūrzivis

  Macrourus spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

  (GRV/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | pm | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| |
| KPN | Nepiemēro | (2) |
| (1) | Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. |
| (2) | Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais daudzums (tonnās). Uz šo daudzumu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi. |
| | | 40 | | |

Suga:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(GRV/N1GRN.)

Savienība

pm

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(2)

(1)

Īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

(2)

Norvēģijai ir iedalīts turpmāk norādītais daudzums (tonnās). Uz šo daudzumu attiecas īpašs nosacījums: apaļdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un ziemeļu makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.

40

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | 2.b
  (CAP/02B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | | Analītiska KPN |
| | | |
| KPN | 0 | |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

2.b

(CAP/02B.)

Savienība

0

Analītiska KPN

KPN

0

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (CAP/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | pm | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | pm | |
| Zviedrija | pm | |
| Visas dalībvalstis | pm | (1) |
| Savienība | pm | (2) |
| Norvēģija | pm | (2) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Dānija, Vācija un Zviedrija “visu dalībvalstu” kvotu drīkst izmantot tikai tad, ja tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % Savienības kvotas, “visu dalībvalstu” kvotu neizmanto vispār. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (CAP/514GRN_AMS). |
| (2) | Attiecībā uz zvejas sezonu no 2021. gada 20. jūnija līdz 2022. gada 30. aprīlim. |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(CAP/514GRN)

Dānija

pm

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

pm

Zviedrija

pm

Visas dalībvalstis

pm

(1)

Savienība

pm

(2)

Norvēģija

pm

(2)

KPN

Nepiemēro

(1)

Dānija, Vācija un Zviedrija “visu dalībvalstu” kvotu drīkst izmantot tikai tad, ja tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % Savienības kvotas, “visu dalībvalstu” kvotu neizmanto vispār. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (CAP/514GRN_AMS).

(2)

Attiecībā uz zvejas sezonu no 2021. gada 20. jūnija līdz 2022. gada 30. aprīlim.

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (HAD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 59 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 36 | |
| Savienība | 95 | |
| Apvienotā Karaliste | 181 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(HAD/1N2AB.)

Vācija

59

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

36

Savienība

95

Apvienotā Karaliste

181

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Fēru Salu ūdeņi
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 275 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 19 | |
| Francija | 30 | |
| Nīderlande | 26 | |
| Savienība | 350 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 275 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Putasu nozveja var ietvert nenovēršamu Ziemeļatlantijas argentīnas piezveju. |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Fēru Salu ūdeņi

(WHB/2A4AXF)

Dānija

275

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

19

Francija

30

Nīderlande

26

Savienība

350

(1)

Apvienotā Karaliste

275

KPN

Nepiemēro

(1)

Putasu nozveja var ietvert nenovēršamu Ziemeļatlantijas argentīnas piezveju.

| Suga: | Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

  Molva molva un molva dypterygia | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 138 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 306 | |
| Savienība | 444 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 27 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas drīkst ieskaitīt šajā kvotā, ievērojot šādu limitu (OTH/*05B-F): |
| | 166 | | | |

Suga:

Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka

Molva molva un molva dypterygia

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(B/L/05B-F.)

Vācija

138

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

306

Savienība

444

(1)

Apvienotā Karaliste

27

KPN

Nepiemēro

(1)

Apaļdeguna garastes un melnās matastes piezvejas drīkst ieskaitīt šajā kvotā, ievērojot šādu limitu (OTH/*05B-F):

166

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | pm | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | pm | |
| Savienība | pm | |
| Norvēģija | pm | |
| Fēru Salas | pm | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(PRA/514GRN)

Dānija

pm

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

pm

Savienība

pm

Norvēģija

pm

Fēru Salas

pm

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

  (PRA/N1GRN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | pm | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | pm | |
| Savienība | pm | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(PRA/N1GRN.)

Dānija

pm

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

pm

Savienība

pm

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (POK/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 510 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 82 | |
| Savienība | 592 | |
| Apvienotā Karaliste | 46 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(POK/1N2AB.)

Vācija

510

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

82

Savienība

592

Apvienotā Karaliste

46

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (POK/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | | Analītiska KPN |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(POK/1/2INT)

Savienība

0

Analītiska KPN

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 13 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 81 | |
| Francija | 393 | |
| Nīderlande | 13 | |
| Savienība | 500 | |
| Apvienotā Karaliste | 151 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(POK/05B-F.)

Beļģija

13

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

81

Francija

393

Nīderlande

13

Savienība

500

Apvienotā Karaliste

151

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (GHL/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 6 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Savienība | 6 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 6 | (1) |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(GHL/1N2AB.)

Vācija

6

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Savienība

6

(1)

Apvienotā Karaliste

6

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 1 800 | (1) | Piesardzīga KPN |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(GHL/1/2INT)

Savienība

1 800

(1)

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

  (GHL/N1G-S68) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | pm | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | pm | (1) |
| Norvēģija | pm | (1) |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Jāzvejo uz dienvidiem no 68o N. |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā

(GHL/N1G-S68)

Vācija

pm

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

pm

(1)

Norvēģija

pm

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Jāzvejo uz dienvidiem no 68o N.

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā
  (GHL/5-14GL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | pm | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Savienība | pm | (1) |
| Norvēģija | pm | |
| Fēru Salas | pm | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Jāzvejo ne vairāk kā ar sešiem kuģiem vienlaikus. |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(GHL/5-14GL)

Vācija

pm

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Savienība

pm

(1)

Norvēģija

pm

Fēru Salas

pm

KPN

Nepiemēro

(1)

Jāzvejo ne vairāk kā ar sešiem kuģiem vienlaikus.

| Suga: | Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (RED/51214S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | |
| Spānija | 0 | |
| Francija | 0 | |
| Īrija | 0 | |
| Latvija | 0 | |
| Nīderlande | 0 | |
| Polija | 0 | |
| Portugāle | 0 | |
| Savienība | 0 | |
| | | |
| KPN | 0 | |

Suga:

Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(RED/51214S)

Igaunija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

Spānija

0

Francija

0

Īrija

0

Latvija

0

Nīderlande

0

Polija

0

Portugāle

0

Savienība

0

KPN

0

| Suga: | Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā
  (RED/51214D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | (1) (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 0 | (1) (2) |
| Spānija | 0 | (1) (2) |
| Francija | 0 | (1) (2) |
| Īrija | 0 | (1) (2) |
| Latvija | 0 | (1) (2) |
| Nīderlande | 0 | (1) (2) |
| Polija | 0 | (1) (2) |
| Portugāle | 0 | (1) (2) |
| Savienība | 0 | (1) (2) |
| | | |
| KPN | 0 | (1) (2) |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai apgabalā, ko norobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas: |
| | Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | |
| | 1 | 64° 45' N | 28° 30' W | |
| | 2 | 62° 50' N | 25° 45' W | |
| | 3 | 61° 55' N | 26° 45' W | |
| | 4 | 61° 00' N | 26° 30' W | |
| | 5 | 59° 00' N | 30° 00' W | |
| | 6 | 59° 00' N | 34° 00' W | |
| | 7 | 61° 30' N | 34° 00' W | |
| | 8 | 62° 50' N | 36° 00' W | |
| | 9 | 64° 45' N | 28° 30' W | |
| (2) | Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim. |

Suga:

Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Savienības un starptautiskie ūdeņi 5. zonā; starptautiskie ūdeņi 12. un 14. zonā

(RED/51214D)

Igaunija

0

(1) (2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

0

(1) (2)

Spānija

0

(1) (2)

Francija

0

(1) (2)

Īrija

0

(1) (2)

Latvija

0

(1) (2)

Nīderlande

0

(1) (2)

Polija

0

(1) (2)

Portugāle

0

(1) (2)

Savienība

0

(1) (2)

KPN

0

(1) (2)

(1)

Drīkst nozvejot tikai apgabalā, ko norobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

64° 45' N

28° 30' W

2

62° 50' N

25° 45' W

3

61° 55' N

26° 45' W

4

61° 00' N

26° 30' W

5

59° 00' N

30° 00' W

6

59° 00' N

34° 00' W

7

61° 30' N

34° 00' W

8

62° 50' N

36° 00' W

9

64° 45' N

28° 30' W

(2)

Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim.

| Suga: | Dziļūdens sarkanasaris

  Sebastes mentella | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (REB/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 192 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Spānija | 24 | |
| Francija | 21 | |
| Portugāle | 101 | |
| Savienība | 338 | |
| Apvienotā Karaliste | 38 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Dziļūdens sarkanasaris

Sebastes mentella

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(REB/1N2AB.)

Vācija

192

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Spānija

24

Francija

21

Portugāle

101

Savienība

338

Apvienotā Karaliste

38

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | Jānosaka | (1) (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| |
| KPN | 16 540 | (3) |
| (1) | Kad NEAFC līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN, šo zvejniecību slēdz. No tās dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem nosaka sarkanasaru specializētās zvejas aizliegumu. |
| (2) | Citās zvejniecībās gūtās sarkanasaru piezvejas kuģi ierobežo, tā lai nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa. |
| (3) | Provizorisks nozvejas limits, kas noteikts, lai ņemtu vērā visu NEAFC līgumslēdzēju pušu nozvejas. |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

(RED/1/2INT)

Savienība

Jānosaka

(1) (2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

16 540

(3)

(1)

Kad NEAFC līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN, šo zvejniecību slēdz. No tās dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem nosaka sarkanasaru specializētās zvejas aizliegumu.

(2)

Citās zvejniecībās gūtās sarkanasaru piezvejas kuģi ierobežo, tā lai nepārsniegtu 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.

(3)

Provizorisks nozvejas limits, kas noteikts, lai ņemtu vērā visu NEAFC līgumslēdzēju pušu nozvejas.

| Suga: | Sarkanasari (pelaģiskie)

  Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

  (RED/N1G14P) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | pm | (1) (2) (3) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | pm | (1) (2) (3) |
| Savienība | pm | (1) (2) (3) |
| Norvēģija | pm | (1 ) (2) |
| Fēru Salas | pm | (1) (2) (4) |
| |
| KPN | Nepiemēro |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim. |
| (2) | Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas: |
| | Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | |
| | 1 | 64° 45' N | 28° 30' W | |
| | 2 | 62° 50' N | 25° 45' W | |
| | 3 | 61° 55' N | 26° 45' W | |
| | 4 | 61° 00' N | 26° 30' W | |
| | 5 | 59° 00' N | 30° 00' W | |
| | 6 | 59° 00' N | 34° 00' W | |
| | 7 | 61° 30' N | 34° 00' W | |
| | 8 | 62° 50' N | 36° 00' W | |
| | 9 | 64° 45' N | 28° 30' W | |
| (3) | Īpašs nosacījums: šo kvotu drīkst apgūt arī iepriekšminētā sarkanasaru aizsardzības apgabala (RED/*5-14P) starptautiskajos ūdeņos. |
| (4) | Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (RED/*514GN). |

Suga:

Sarkanasari (pelaģiskie)

Sebastes spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5., 12. un 14. zonā

(RED/N1G14P)

Vācija

pm

(1) (2) (3)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

pm

(1) (2) (3)

Savienība

pm

(1) (2) (3)

Norvēģija

pm

(1 ) (2)

Fēru Salas

pm

(1) (2) (4)

KPN

Nepiemēro

(1)

Drīkst nozvejot tikai no 10. maija līdz 31. decembrim.

(2)

Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos sarkanasaru aizsardzības apgabalā, kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

64° 45' N

28° 30' W

2

62° 50' N

25° 45' W

3

61° 55' N

26° 45' W

4

61° 00' N

26° 30' W

5

59° 00' N

30° 00' W

6

59° 00' N

34° 00' W

7

61° 30' N

34° 00' W

8

62° 50' N

36° 00' W

9

64° 45' N

28° 30' W

(3)

Īpašs nosacījums: šo kvotu drīkst apgūt arī iepriekšminētā sarkanasaru aizsardzības apgabala (RED/*5-14P) starptautiskajos ūdeņos.

(4)

Drīkst nozvejot tikai Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (RED/*514GN).

| Suga: | Sarkanasari (demersālie)

  Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

  (RED/N1G14D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | pm | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | pm | (1) |
| Savienība | pm | (1) |
| |
| KPN | Nepiemēro |
| (1) | Drīkst nozvejot tikai ar trali un tikai uz ziemeļiem un uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas: |
| | Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums | |
| | 1 | 59° 15' N | 54° 26' W | |
| | 2 | 59° 15' N | 44° 00' W | |
| | 3 | 59° 30' N | 42° 45' W | |
| | 4 | 60° 00' N | 42° 00' W | |
| | 5 | 62° 00' N | 40° 30' W | |
| | 6 | 62° 00' N | 40° 00' W | |
| | 7 | 62° 40' N | 40° 15' W | |
| | 8 | 63° 09' N | 39° 40' W | |
| | 9 | 63° 30' N | 37° 15' W | |
| | 10 | 64° 20' N | 35° 00' W | |
| | 11 | 65° 15' N | 32° 30' W | |
| | 12 | 65° 15' N | 29° 50' W | |

Suga:

Sarkanasari (demersālie)

Sebastes spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi 5. un 14. zonā

(RED/N1G14D)

Vācija

pm

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

pm

(1)

Savienība

pm

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

Drīkst nozvejot tikai ar trali un tikai uz ziemeļiem un uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

59° 15' N

54° 26' W

2

59° 15' N

44° 00' W

3

59° 30' N

42° 45' W

4

60° 00' N

42° 00' W

5

62° 00' N

40° 30' W

6

62° 00' N

40° 00' W

7

62° 40' N

40° 15' W

8

63° 09' N

39° 40' W

9

63° 30' N

37° 15' W

10

64° 20' N

35° 00' W

11

65° 15' N

32° 30' W

12

65° 15' N

29° 50' W

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Vācija | 23 | |
| Francija | 2 | |
| Savienība | 25 | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(RED/05B-F.)

Beļģija

0

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Vācija

23

Francija

2

Savienība

25

Apvienotā Karaliste

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā
  (OTH/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 29 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 12 | (1) |
| Savienība | 41 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 47 | |
| |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Norvēģijas ūdeņi 1. un 2. zonā

(OTH/1N2AB.)

Vācija

29

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

12

(1)

Savienība

41

(1)

Apvienotā Karaliste

47

KPN

Nepiemēro

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

| Suga: | Citas sugas (1) | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 70 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 63 | |
| Savienība | 133 | |
| Apvienotā Karaliste | 42 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Izņemot komerciāli bezvērtīgu zivju sugas. |

Suga:

Citas sugas (1)

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(OTH/05B-F.)

Vācija

70

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

63

Savienība

133

Apvienotā Karaliste

42

KPN

Nepiemēro

(1)

Izņemot komerciāli bezvērtīgu zivju sugas.

| Suga: | Plekstveidīgās zivis | Zona: | Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 2 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
  Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu. |
| Francija | 2 | |
| Savienība | 4 | |
| Apvienotā Karaliste | 9 | |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Plekstveidīgās zivis

Zona:

Fēru Salu ūdeņi 5.b zonā

(FLX/05B-F.)

Vācija

2

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Piemēro šīs regulas 7. panta 1. punktu.

Francija

2

Savienība

4

Apvienotā Karaliste

9

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Piezvejas (1) | Zona: | Grenlandes ūdeņi
  (B-C/GRL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | pm | | Piesardzīga KPN |
| | | | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. |
| KPN | Nepiemēro | | Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| (1) | Par makrūrzivju (Macrourus spp.) piezveju ziņo saskaņā ar šādām zvejas iespēju tabulām: makrūrzivis Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (GRV/514GRN) un makrūrzivis Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN.) |

Suga:

Piezvejas (1)

Zona:

Grenlandes ūdeņi

(B-C/GRL)

Savienība

pm

Piesardzīga KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

(1)

Par makrūrzivju (Macrourus spp.) piezveju ziņo saskaņā ar šādām zvejas iespēju tabulām: makrūrzivis Grenlandes ūdeņos 5. un 14. zonā (GRV/514GRN) un makrūrzivis Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN.)

---

IC PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻA NAFO KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 2J3KL
  (COD/N2J3KL) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 2J3KL

(COD/N2J3KL)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 3NO
  (COD/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 000 kg vai 4 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 3NO

(COD/N3NO.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: 1 000 kg vai 4 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 17 | (1) (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 70 | (1) (2) |
| Latvija | 17 | (1) (2) |
| Lietuva | 17 | (1) (2) |
| Polija | 57 | (1) (2) |
| Spānija | 215 | (1) (2) |
| Francija | 30 | (1) (2) |
| Portugāle | 293 | (1) (2) |
| Savienība | 716 | (1) (2) |
| | | |
| KPN | 1 500 | (1) (2) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts no 2020. gada 31. decembra plkst. 24.00 UTC līdz 2021. gada 31. marta plkst. 24.00 UTC. |
| (2) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Šajā laikposmā šo krājumu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: ne vairāk kā 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko), ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) 2019/833 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

Igaunija

17

(1) (2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

70

(1) (2)

Latvija

17

(1) (2)

Lietuva

17

(1) (2)

Polija

57

(1) (2)

Spānija

215

(1) (2)

Francija

30

(1) (2)

Portugāle

293

(1) (2)

Savienība

716

(1) (2)

KPN

1 500

(1) (2)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts no 2020. gada 31. decembra plkst. 24.00 UTC līdz 2021. gada 31. marta plkst. 24.00 UTC.

(2)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Šajā laikposmā šo krājumu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: ne vairāk kā 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko), ko aprēķina saskaņā ar Regulas (ES) 2019/833 7. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

| Suga: | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | NAFO 3L
  (WIT/N3L.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

NAFO 3L

(WIT/N3L.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | NAFO 3NO
  (WIT/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 52 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 52 | |
| Lietuva | 52 | |
| Savienība | 156 | |
| | | |
| KPN | 1 175 | |

Suga:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

NAFO 3NO

(WIT/N3NO.)

Igaunija

52

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

52

Lietuva

52

Savienība

156

KPN

1 175

| Suga: | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides | Zona: | NAFO 3M
  (PLA/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

Zona:

NAFO 3M

(PLA/N3M.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides | Zona: | NAFO 3LNO
  (PLA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

Zona:

NAFO 3LNO

(PLA/N3LNO.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Īsspuru kalmārs

  Illex illecebrosus | Zona: | NAFO 3. un 4. apakšapgabals
  (SQI/N34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 128 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 128 | (1) |
| Lietuva | 128 | (1) |
| Polija | 227 | (1) |
| Citas dalībvalstis | 29 467 | (1) (2) |
| Savienība | 30 078 | (1) (3) |
| KPN | 34 000 | |
| (1) | Laikā no 1. janvāra plkst. 00.01 (UTC) līdz 30. jūnija plkst. 24.00 (UTC) neviens kuģis nedrīkst zvejot kalmāru. |
| (2) | Šis daudzums ir pieejams Kanādai un dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SQI/N34_AMS). |
| (3) | Atbilst Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas kvotu summai un Savienības nenoteiktajai daļai, kas pieejama Kanādai un dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju. |

Suga:

Īsspuru kalmārs

Illex illecebrosus

Zona:

NAFO 3. un 4. apakšapgabals

(SQI/N34.)

Igaunija

128

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

128

(1)

Lietuva

128

(1)

Polija

227

(1)

Citas dalībvalstis

29 467

(1) (2)

Savienība

30 078

(1) (3)

KPN

34 000

(1)

Laikā no 1. janvāra plkst. 00.01 (UTC) līdz 30. jūnija plkst. 24.00 (UTC) neviens kuģis nedrīkst zvejot kalmāru.

(2)

Šis daudzums ir pieejams Kanādai un dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SQI/N34_AMS).

(3)

Atbilst Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas kvotu summai un Savienības nenoteiktajai daļai, kas pieejama Kanādai un dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

| Suga: | Dzeltenastes plekste

  Limanda ferruginea | Zona: | NAFO 3LNO
  (YEL/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 17 000 | |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 2 500 kg vai 10 % (izvēlas lielāko). Tomēr, ja Savienībai piešķir kvotu “Citi”, kad kvota “Citi” ir pilnībā apgūta, piezvejas limiti ir maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

Zona:

NAFO 3LNO

(YEL/N3LNO.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

17 000

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 2 500 kg vai 10 % (izvēlas lielāko). Tomēr, ja Savienībai piešķir kvotu “Citi”, kad kvota “Citi” ir pilnībā apgūta, piezvejas limiti ir maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | NAFO 3NO
  (CAP/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

NAFO 3NO

(CAP/N3NO.)

Savienība

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | NAFO 3LNO (1) (2)
  (PRA/N3LNOX) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 0 | (3) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Latvija | 0 | (3) |
| Lietuva | 0 | (3) |
| Polija | 0 | (3) |
| Spānija | 0 | (3) |
| Portugāle | 0 | (3) |
| Savienība | 0 | (3) |
| | | |
| KPN | 0 | (3) |
| (1) | Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas: |
| Punkta Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums | |
| 1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 | |
| 2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 | |
| 3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 | |
| 4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 | |
| (2) | Zveja aizliegta par 200 metriem mazākā dziļumā apgabalā uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas: |
| Punkta Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums | |
| 1 | 46° 00' 0 | 47° 49' 0 | |
| 2 | 46° 25' 0 | 47° 27' 0 | |
| 3 | 46 °42' 0 | 47° 25' 0 | |
| 4 | 46° 48' 0 | 47° 25' 50 | |
| 5 | 47° 16' 50 | 47° 43' 50 | |
| (3) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

NAFO 3LNO (1) (2)

(PRA/N3LNOX)

Igaunija

0

(3)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Latvija

0

(3)

Lietuva

0

(3)

Polija

0

(3)

Spānija

0

(3)

Portugāle

0

(3)

Savienība

0

(3)

KPN

0

(3)

(1)

Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas:

Punkta Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 20' 0

46° 40' 0

2

47° 20' 0

46° 30' 0

3

46° 00' 0

46° 30' 0

4

46° 00' 0

46° 40' 0

(2)

Zveja aizliegta par 200 metriem mazākā dziļumā apgabalā uz rietumiem no līnijas, kura savieno šādas koordinātas:

Punkta Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

46° 00' 0

47° 49' 0

2

46° 25' 0

47° 27' 0

3

46 °42' 0

47° 25' 0

4

46° 48' 0

47° 25' 50

5

47° 16' 50

47° 43' 50

(3)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | NAFO 3M (1)
  (PRA/*N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | Nepiemēro | (2) | Analītiska KPN |
| (1) | Kuģi drīkst no šā krājuma zvejot arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas: |
| Punkta Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums | |
| 1 | 47° 20' 0 | 46° 40' 0 | |
| 2 | 47° 20' 0 | 46° 30' 0 | |
| 3 | 46° 00' 0 | 46° 30' 0 | |
| 4 | 46° 00' 0 | 46° 40' 0 | |
| Turklāt no 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas: |
| Punkta Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums | |
| 1 | 47° 55' 0 | 45° 00' 0 | |
| 2 | 47° 30' 0 | 44° 15' 0 | |
| 3 | 46° 55' 0 | 44° 15' 0 | |
| 4 | 46° 35' 0 | 44° 30' 0 | |
| 5 | 46° 35' 0 | 45° 40' 0 | |
| 6 | 47° 30' 0 | 45° 40' 0 | |
| 7 | 47° 55' 0 | 45° 00' 0 | |
| (2) | Neattiecas. Zvejniecību pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus (EFF/*N3M.). Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 attiecīgās dalībvalstis izdod zvejas atļaujas saviem zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejniecībā, un pirms kuģu darbības sākšanas paziņo Komisijai par minētajām atļaujām. |
| Dalībvalsts | Maksimālais zvejas dienu skaits | |
| | Dānija | 33 | |
| Igaunija | 391 | * |
| Spānija | 64 | |
| Latvija | 123 | |
| Lietuva | 145 | |
| Polija | 25 | |
| Portugāle | 17 | |
| | * | NAFO komisija 2020. gada gadskārtējā sanāksmē vienojās, ka Savienība (Igaunija) 25 zvejas dienas no savām 2021. gadam iedalītajām zvejas dienām nodos Francijai attiecībā uz Senpjēru un Mikelonu. Minētās 25 zvejas dienas ir atvilktas no Igaunijas zvejas dienu skaita, kas citādi būtu bijis 416 dienas; tas darīts saskaņā ar šo 2020. gada pagaidu režīmu un neradīs nekādu nozvejas vēsturi. |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

NAFO 3M (1)

(PRA/*N3M.)

KPN

Nepiemēro

(2)

Analītiska KPN

(1)

Kuģi drīkst no šā krājuma zvejot arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas:

Punkta Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 20' 0

46° 40' 0

2

47° 20' 0

46° 30' 0

3

46° 00' 0

46° 30' 0

4

46° 00' 0

46° 40' 0

Turklāt no 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas:

Punkta Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 55' 0

45° 00' 0

2

47° 30' 0

44° 15' 0

3

46° 55' 0

44° 15' 0

4

46° 35' 0

44° 30' 0

5

46° 35' 0

45° 40' 0

6

47° 30' 0

45° 40' 0

7

47° 55' 0

45° 00' 0

(2)

Neattiecas. Zvejniecību pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus (EFF/*N3M.). Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 attiecīgās dalībvalstis izdod zvejas atļaujas saviem zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejniecībā, un pirms kuģu darbības sākšanas paziņo Komisijai par minētajām atļaujām.

Dalībvalsts

Maksimālais zvejas dienu skaits

Dānija

33

Igaunija

391

*

Spānija

64

Latvija

123

Lietuva

145

Polija

25

Portugāle

17

*

NAFO komisija 2020. gada gadskārtējā sanāksmē vienojās, ka Savienība (Igaunija) 25 zvejas dienas no savām 2021. gadam iedalītajām zvejas dienām nodos Francijai attiecībā uz Senpjēru un Mikelonu. Minētās 25 zvejas dienas ir atvilktas no Igaunijas zvejas dienu skaita, kas citādi būtu bijis 416 dienas; tas darīts saskaņā ar šo 2020. gada pagaidu režīmu un neradīs nekādu nozvejas vēsturi.

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 331 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 338 | |
| Latvija | 47 | |
| Lietuva | 24 | |
| Spānija | 4 533 | |
| Portugāle | 1 895 | |
| Savienība | 7 168 | |
| | | |
| KPN | 12 225 | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Igaunija

331

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

338

Latvija

47

Lietuva

24

Spānija

4 533

Portugāle

1 895

Savienība

7 168

KPN

12 225

| Suga: | Rajas

  Rajidae | Zona: | NAFO 3LNO
  (SKA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 283 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Lietuva | 62 | |
| Spānija | 3 403 | |
| Portugāle | 660 | |
| Savienība | 4 408 | |
| | | |
| KPN | 7 000 | |

Suga:

Rajas

Rajidae

Zona:

NAFO 3LNO

(SKA/N3LNO.)

Igaunija

283

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Lietuva

62

Spānija

3 403

Portugāle

660

Savienība

4 408

KPN

7 000

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 895 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 615 | |
| Latvija | 895 | |
| Lietuva | 895 | |
| Savienība | 3 300 | |
| | | |
| KPN | 18 100 | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

Igaunija

895

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

615

Latvija

895

Lietuva

895

Savienība

3 300

KPN

18 100

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 1 571 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Vācija | 513 | (1) |
| Latvija | 1 571 | (1) |
| Lietuva | 1 571 | (1) |
| Spānija | 233 | (1) |
| Portugāle | 2 354 | (1) |
| Savienība | 7 813 | (1) |
| | | |
| KPN | 8 448 | (1) |
| (1) | Šai kvotai ir jāatbilst KPN, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. No šīs KPN pirms 2020. gada 1. jūlija nedrīkst nozvejot vairāk par šādu termiņa vidusposma limitu: pm |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Igaunija

1 571

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Vācija

513

(1)

Latvija

1 571

(1)

Lietuva

1 571

(1)

Spānija

233

(1)

Portugāle

2 354

(1)

Savienība

7 813

(1)

KPN

8 448

(1)

(1)

Šai kvotai ir jāatbilst KPN, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. No šīs KPN pirms 2020. gada 1. jūlija nedrīkst nozvejot vairāk par šādu termiņa vidusposma limitu: pm

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 771 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 5 229 | |
| Savienība | 7 000 | |
| | | |
| KPN | 20 000 | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Spānija

1 771

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

5 229

Savienība

7 000

KPN

20 000

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons
  (RED/N1F3K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Latvija | 0 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Lietuva | 0 | (1) |
| Savienība | 0 | (1) |
| | | |
| KPN | 0 | (1) |
| (1) | Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko). |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons

(RED/N1F3K.)

Latvija

0

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Lietuva

0

(1)

Savienība

0

(1)

KPN

0

(1)

(1)

Specializētajās zvejniecībās šo kvotu apgūt nav atļauts. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot šādus limitus: maksimāli 1 250 kg vai 5 % (izvēlas lielāko).

| Suga: | Baltā Amerikas jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis | Zona: | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 255 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 333 | |
| Savienība | 588 | (1) |
| | | |
| KPN | 1 000 | |
| (1) | Ja saskaņā ar NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu IA pielikumu līgumslēdzējas puses nobalso par KPN 2 000 tonnu apmērā, Savienības un dalībvalstu attiecīgās kvotas ir šādas: |
| Spānija | 509 | | |
| Portugāle | 667 | | |
| Savienība | 1 176 | | |

Suga:

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

Zona:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Spānija

255

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

333

Savienība

588

(1)

KPN

1 000

(1)

Ja saskaņā ar NAFO saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumu IA pielikumu līgumslēdzējas puses nobalso par KPN 2 000 tonnu apmērā, Savienības un dalībvalstu attiecīgās kvotas ir šādas:

Spānija

509

Portugāle

667

Savienība

1 176

---

ID PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Zilā tunzivs

  Thunnus thynnus | Zona: | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra
  (BFT/AE45WM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kipra | 169,35 | (4) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Grieķija | 314,77 | (7) |
| Spānija | 6 107,60 | (2) (4) (7) |
| Francija | 6 026,60 | (2) (3) (4) |
| Horvātija | 952,53 | (6) |
| Itālija | 4 756,49 | (4) (5) |
| Malta | 390,24 | (4) |
| Portugāle | 574,31 | (7) |
| Citas dalībvalstis | 68,11 | (1) |
| Savienība | 19 360,00 | (2) (3) (4) (5) |
| Īpaša papildus iedalīta kvota | 100,00 | (7) |
| KPN | 36 000,00 | |
| (1) | Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BFT/AE45WM_AMS). |
| (2) | Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8301): |
| Spānija | 925,33 | | |
| Francija | 429,87 | | |
| Savienība | 1 355,20 | | |
| (3) | Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*641): |
| Francija | 100,00 | | |
| Savienība | 100,00 | | |
| (4) | Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8302): |
| Spānija | 122,15 | | |
| Francija | 120,53 | | |
| Itālija | 95,13 | | |
| Kipra | 3,39 | | |
| Malta | 7,80 | | |
| Savienība | 349,01 | | |
| (5) | Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*643): |
| Itālija | 95,13 | | |
| Savienība | 95,13 | | |
| (6) | Īpašs nosacījums: audzēšanas nolūkos gūtai tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, šīs KPN robežās ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8303F): |
| Horvātija | 857,28 | | |
| Savienība | 857,28 | | |
| (7) | Savienība 2021. gadā papildus iedalītajai kvotai 19 360 tonnu apmērā saņems vēl 100 tonnas, kas paredzētas tikai nerūpnieciskās zvejas kuģiem no konkrētiem arhipelāgiem Grieķijā (Jonijas salas), Spānijā (Kanāriju salas) un Portugālē (Azoru salas un Madeira). Šā papildu daudzuma konkrētais sadalījums attiecīgajām dalībvalstīm ir šāds (BFT/AVARCH): |
| Grieķija | 4,5 | |
| Spānija | 87,3 | |
| Portugāle | 8,2 | |
| Savienība | 100,0 | |

Suga:

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

Zona:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra

(BFT/AE45WM)

Kipra

169,35

(4)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Grieķija

314,77

(7)

Spānija

6 107,60

(2) (4) (7)

Francija

6 026,60

(2) (3) (4)

Horvātija

952,53

(6)

Itālija

4 756,49

(4) (5)

Malta

390,24

(4)

Portugāle

574,31

(7)

Citas dalībvalstis

68,11

(1)

Savienība

19 360,00

(2) (3) (4) (5)

Īpaša papildus iedalīta kvota

100,00

(7)

KPN

36 000,00

(1)

Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Horvātiju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (BFT/AE45WM_AMS).

(2)

Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8301):

Spānija

925,33

Francija

429,87

Savienība

1 355,20

(3)

Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši VI pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*641):

Francija

100,00

Savienība

100,00

(4)

Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8302):

Spānija

122,15

Francija

120,53

Itālija

95,13

Kipra

3,39

Malta

7,80

Savienība

349,01

(5)

Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*643):

Itālija

95,13

Savienība

95,13

(6)

Īpašs nosacījums: audzēšanas nolūkos gūtai tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši VI pielikuma 3. punktā minētie kuģi, šīs KPN robežās ir noteikti šādi limiti un to sadalījums dalībvalstīm (BFT/*8303F):

Horvātija

857,28

Savienība

857,28

(7)

Savienība 2021. gadā papildus iedalītajai kvotai 19 360 tonnu apmērā saņems vēl 100 tonnas, kas paredzētas tikai nerūpnieciskās zvejas kuģiem no konkrētiem arhipelāgiem Grieķijā (Jonijas salas), Spānijā (Kanāriju salas) un Portugālē (Azoru salas un Madeira). Šā papildu daudzuma konkrētais sadalījums attiecīgajām dalībvalstīm ir šāds (BFT/AVARCH):

Grieķija

4,5

Spānija

87,3

Portugāle

8,2

Savienība

100,0

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (SWO/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 6 535,59 | (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 1 010,39 | (2) |
| Citas dalībvalstis | 139,72 | (1) (2) |
| Savienība | 7 685,70 | (3) |
| KPN | 13 200,00 | |
| (1) | Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SWO/AN05N_AMS). |
| (2) | Īpašs nosacījums: līdz 2,39 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma (SWO/*AS05N). Par nozvejām, kas ieskaitāmas kopīgās kvotas īpašajā nosacījumā, ziņo atsevišķi (SWO/*AS05N_AMS). |
| (3) | Pēc 40 tonnu nodošanas Senpjērai un Mikelonai (ICCAT Ieteikums 17-02). |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(SWO/AN05N)

Spānija

6 535,59

(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

1 010,39

(2)

Citas dalībvalstis

139,72

(1) (2)

Savienība

7 685,70

(3)

KPN

13 200,00

(1)

Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā. Par nozvejām, kas ieskaitāmas šajā kopīgajā kvotā, ziņo atsevišķi (SWO/AN05N_AMS).

(2)

Īpašs nosacījums: līdz 2,39 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz dienvidiem no 5° ziemeļu platuma (SWO/*AS05N). Par nozvejām, kas ieskaitāmas kopīgās kvotas īpašajā nosacījumā, ziņo atsevišķi (SWO/*AS05N_AMS).

(3)

Pēc 40 tonnu nodošanas Senpjērai un Mikelonai (ICCAT Ieteikums 17-02).

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (SWO/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 4 945,07 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 298,12 | (1) |
| Savienība | 5 243,19 | |
| KPN | 14 000,00 | |
| (1) | Īpašs nosacījums: līdz 3,51 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma (SWO/*AN05N). |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(SWO/AS05N)

Spānija

4 945,07

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

298,12

(1)

Savienība

5 243,19

KPN

14 000,00

(1)

Īpašs nosacījums: līdz 3,51 % no šā daudzuma drīkst nozvejot Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 5° ziemeļu platuma (SWO/*AN05N).

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Vidusjūra
  (SWO/MED) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvātija | 14,16 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Kipra | 52,23 | (1) |
| Spānija | 1 613,44 | (1) |
| Francija | 112,45 | (1) |
| Grieķija | 1 068,06 | (1) |
| Itālija | 3 307,68 | (1) |
| Malta | 392,41 | (1) |
| Savienība | 6 560,44 | (1) |
| KPN | 8 808,66 | |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 1. aprīļa līdz 31. decembrim. |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Vidusjūra

(SWO/MED)

Horvātija

14,16

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Kipra

52,23

(1)

Spānija

1 613,44

(1)

Francija

112,45

(1)

Grieķija

1 068,06

(1)

Itālija

3 307,68

(1)

Malta

392,41

(1)

Savienība

6 560,44

(1)

KPN

8 808,66

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai no 1. aprīļa līdz 31. decembrim.

| Suga: | Garspuru tunzivs (ziemeļu krājums)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (ALB/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 3 141,05 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 17 704,08 | |
| Francija | 5 568,22 | |
| Portugāle | 1 941,74 | |
| Savienība | 28 355,08 | (1) |
| KPN | 37 801,00 | |
| (1) | To Savienības zvejas kuģu skaits, kas ziemeļu krājuma garspuru tunzivi zvejo kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir šāds:
  1241 |

Suga:

Garspuru tunzivs (ziemeļu krājums)

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(ALB/AN05N)

Īrija

3 141,05

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

17 704,08

Francija

5 568,22

Portugāle

1 941,74

Savienība

28 355,08

(1)

KPN

37 801,00

(1)

To Savienības zvejas kuģu skaits, kas ziemeļu krājuma garspuru tunzivi zvejo kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir šāds:

1241

| Suga: | Garspuru tunzivs (dienvidu krājums)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (ALB/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 905,86 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 297,70 | |
| Portugāle | 633,94 | |
| Savienība | 1 837,50 | |
| KPN | 24 000,00 | |

Suga:

Garspuru tunzivs (dienvidu krājums)

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(ALB/AS05N)

Spānija

905,86

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

297,70

Portugāle

633,94

Savienība

1 837,50

KPN

24 000,00

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BET/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 7 604,35 | (1) (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 3 230,00 | (1) (2) |
| Portugāle | 3 133,93 | (1) (2) |
| Savienība | 13 968,28 | (1) (2) (3) |
| KPN | 61 500,00 | (1) (2) |
| (1) | Par lielacu tunzivs nozveju, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (BET/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (BET/*ATLLL), ziņo atsevišķi. |
| (2) | No 2021. gada jūnija, kad ar nozvejām ir apgūti 80 % no kvotas, dalībvalstīm ir pienākums minēto kuģu nozvejas datus iesūtīt katru nedēļu. |
| (3) | Pēc 300 tonnu pārvietošanas no Japānas. |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

Atlantijas okeāns

(BET/ATLANT)

Spānija

7 604,35

(1) (2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

3 230,00

(1) (2)

Portugāle

3 133,93

(1) (2)

Savienība

13 968,28

(1) (2) (3)

KPN

61 500,00

(1) (2)

(1)

Par lielacu tunzivs nozveju, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (BET/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (BET/*ATLLL), ziņo atsevišķi.

(2)

No 2021. gada jūnija, kad ar nozvejām ir apgūti 80 % no kvotas, dalībvalstīm ir pienākums minēto kuģu nozvejas datus iesūtīt katru nedēļu.

(3)

Pēc 300 tonnu pārvietošanas no Japānas.

| Suga: | Atlantijas zilais marlīns

  Makaira nigricans | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BUM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 23,24 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 380,36 | |
| Portugāle | 46,21 | |
| Savienība | 449,80 | (1) |
| KPN | 1 670,00 | |
| (1) | Pēc divu tonnu nodošanas Trinidādai un Tobāgo (ICCAT Ieteikums 19-05). |

Suga:

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans

Zona:

Atlantijas okeāns

(BUM/ATLANT)

Spānija

23,24

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

380,36

Portugāle

46,21

Savienība

449,80

(1)

KPN

1 670,00

(1)

Pēc divu tonnu nodošanas Trinidādai un Tobāgo (ICCAT Ieteikums 19-05).

| Suga: | Baltais marlīns

  Tetrapturus albidus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (WHM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 32,94 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Portugāle | 21,06 | |
| Cita metode | 1,00 | |
| Savienība | 55,00 | |
| KPN | 355,00 | |

Suga:

Baltais marlīns

Tetrapturus albidus

Zona:

Atlantijas okeāns

(WHM/ATLANT)

Spānija

32,94

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Portugāle

21,06

Cita metode

1,00

Savienība

55,00

KPN

355,00

| Suga: | Dzeltenspuru tunzivs

  Thunnus albacares | Zona: | Atlantijas okeāns
  (YFT/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 110 000 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| (1) | Par dzeltenspuru tunzivs nozveju, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (YFT/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (YFT/*ATLLL), ziņo atsevišķi. |

Suga:

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Zona:

Atlantijas okeāns

(YFT/ATLANT)

KPN

110 000

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

(1)

Par dzeltenspuru tunzivs nozveju, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (YFT/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (YFT/*ATLLL), ziņo atsevišķi.

| Suga: | Buruzivs

  Istiophorus albicans | Zona: | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W
  (SAI/AE45W) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | pm | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Buruzivs

Istiophorus albicans

Zona:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W

(SAI/AE45W)

KPN

pm

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Buruzivs

  Istiophorus albicans | Zona: | Atlantijas okeāns uz rietumiem no 45° W
  (SAI/AW45W) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 1 030 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

Suga:

Buruzivs

Istiophorus albicans

Zona:

Atlantijas okeāns uz rietumiem no 45° W

(SAI/AW45W)

KPN

1 030

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| Suga: | Zilā haizivs

  Prionace glauca | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (BSH/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 1 | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Spānija | 27 062 | |
| Francija | 152 | |
| Portugāle | 5 363 | (1) |
| Savienība | 32 578 | |
| KPN | 39 102 | |
| (1) | Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limita noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu. |

Suga:

Zilā haizivs

Prionace glauca

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(BSH/AN05N)

Īrija

1

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Spānija

27 062

Francija

152

Portugāle

5 363

(1)

Savienība

32 578

KPN

39 102

(1)

Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limita noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu.

| Suga: | Zilā haizivs

  Prionace glauca | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (BSH/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 28 923 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| (1) | Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limita noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu. |

Suga:

Zilā haizivs

Prionace glauca

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(BSH/AS05N)

KPN

28 923

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

(1)

Laikposms un aprēķina metode, ko ICCAT izmanto nozvejas limita noteikšanai attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, neskar laikposmu un aprēķina metodi, ko izmanto, lai Savienības līmenī definētu jebkādu turpmāku sadales principu.

Īsspuru mako nozvejas, ko gūst Savienības kuģi, nepārsniedz šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus.

| Suga: | Īsspuru mako

  Isurus oxyrinchus | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (SMA/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 288,537 | (1) (2) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| | | |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Uz kuģa var paturēt tikai tās zivis, kas jau ir nedzīvas, kad tās ir ievestas kopā ar kuģi, ievērojot šo nozvejas limitu. |
| (2) | Īsspuru mako uz kuģa var paturēt tikai tādi kuģi, uz kuriem ir novērotājs vai funkcionējoša elektroniska pārraudzības sistēma, kas var noteikt, vai zivis ir nedzīvas vai dzīvas. |

Suga:

Īsspuru mako

Isurus oxyrinchus

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(SMA/AN05N)

Savienība

288,537

(1) (2)

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

Nepiemēro

(1)

Uz kuģa var paturēt tikai tās zivis, kas jau ir nedzīvas, kad tās ir ievestas kopā ar kuģi, ievērojot šo nozvejas limitu.

(2)

Īsspuru mako uz kuģa var paturēt tikai tādi kuģi, uz kuriem ir novērotājs vai funkcionējoša elektroniska pārraudzības sistēma, kas var noteikt, vai zivis ir nedzīvas vai dzīvas.

---

IE PIELIKUMS

ATLANTIJAS OKEĀNA DIENVIDAUSTRUMU DAĻA SEAFO KONVENCIJAS APGABALS

Šajā pielikumā izklāstītās KPN nav iedalītas SEAFO locekļiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga SEAFO sekretariāts, kas Līgumslēdzējām pusēm paziņos to, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga: | Beriksas

  Beryx spp. | Zona: | SEAFO
  (ALF/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 200 | (1) | Piesardzīga KPN |
| (1) | B1. apakšrajonā (ALF/*F47NA) drīkst nozvejot ne vairāk kā 132 tonnas. |

Suga:

Beriksas

Beryx spp.

Zona:

SEAFO

(ALF/SEAFO)

KPN

200

(1)

Piesardzīga KPN

(1)

B1. apakšrajonā (ALF/*F47NA) drīkst nozvejot ne vairāk kā 132 tonnas.

| Suga: | Dziļūdens sarkankrabji

  Chaceon spp. | Zona: | SEAFO B1. apakšrajons(1)
  (GER/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 171 | (1) | Piesardzīga KPN |
| (1) | Šīs KPN piemērošanas labad zvejniecībai pieejamais apgabals ir noteikts šādi: |

Suga:

Dziļūdens sarkankrabji

Chaceon spp.

Zona:

SEAFO B1. apakšrajons(1)

(GER/F47NAM)

KPN

171

(1)

Piesardzīga KPN

(1)

Šīs KPN piemērošanas labad zvejniecībai pieejamais apgabals ir noteikts šādi:

| — | rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns,

| — | ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle,

| — | dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle, un |
| --- | --- |

—

dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle, un

| — | austrumu robeža ir Namībijas ekskluzīvās ekonomikas zonas ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

austrumu robeža ir Namībijas ekskluzīvās ekonomikas zonas ārējā robeža.

| Suga: | Dziļūdens sarkankrabji

  Chaceon spp. | Zona: | SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu
  (GER/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 200 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Dziļūdens sarkankrabji

Chaceon spp.

Zona:

SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu

(GER/F47X)

KPN

200

Piesardzīga KPN

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides | Zona: | SEAFO D apakšapgabals
  (TOP/F47D) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 275 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides

Zona:

SEAFO D apakšapgabals

(TOP/F47D)

KPN

275

Piesardzīga KPN

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | SEAFO, izņemot D apakšapgabalu
  (TOP/F47-D) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 0 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

SEAFO, izņemot D apakšapgabalu

(TOP/F47-D)

KPN

0

Piesardzīga KPN

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | SEAFO B1. apakšrajons(1)
  (ORY/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 0 | (2) | Piesardzīga KPN |
| (1) | Šā pielikuma piemērošanas labad zvejniecībai pieejamais apgabals ir noteikts šādi: |

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Zona:

SEAFO B1. apakšrajons(1)

(ORY/F47NAM)

KPN

0

(2)

Piesardzīga KPN

(1)

Šā pielikuma piemērošanas labad zvejniecībai pieejamais apgabals ir noteikts šādi:

| — | rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

rietumu robeža ir 0° austrumu garuma meridiāns,

| — | ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļu robeža ir 20° dienvidu platuma paralēle,

| — | dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle, un |
| --- | --- |

—

dienvidu robeža ir 28° dienvidu platuma paralēle, un

| — | austrumu robeža ir Namībijas ekskluzīvās ekonomikas zonas ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

austrumu robeža ir Namībijas ekskluzīvās ekonomikas zonas ārējā robeža.

| (2) | Izņemot piezvejas daudzumu četru tonnu apmērā (ORY/*F47NA). |
| --- | --- |

(2)

Izņemot piezvejas daudzumu četru tonnu apmērā (ORY/*F47NA).

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu
  (ORY/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 50 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Zona:

SEAFO, izņemot B1. apakšrajonu

(ORY/F47X)

KPN

50

Piesardzīga KPN

| Suga: | Bruņgalvji

  Pseudopentaceros spp. | Zona: | SEAFO
  (EDW/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 135 | | Piesardzīga KPN |

Suga:

Bruņgalvji

Pseudopentaceros spp.

Zona:

SEAFO

(EDW/SEAFO)

KPN

135

Piesardzīga KPN

---

IF PIELIKUMS

DIENVIDU TUNZIVS IZPLATĪBAS APGABALI

| Suga: | Dienvidu tunzivs

  Thunnus maccoyii | Zona: | Visi izplatības apgabali (SBF/F41-81) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 11 | (1) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| KPN | 17 647 | |
| (1) | Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts. |

Suga:

Dienvidu tunzivs

Thunnus maccoyii

Zona:

Visi izplatības apgabali (SBF/F41-81)

Savienība

11

(1)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

KPN

17 647

(1)

Vienīgi piezvejai. Specializētajā zvejā šo kvotu apgūt nav atļauts.

---

IG PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S
  (BET/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | 2 000 | (1) | Piesardzīga KPN |
| Spānija | 2 000 | (1) | |
| Savienība | 4 000 | (1) | |
| KPN | Nepiemēro | (1) | |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas. |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S

(BET/F7120S)

Portugāle

2 000

(1)

Piesardzīga KPN

Spānija

2 000

(1)

Savienība

4 000

(1)

KPN

Nepiemēro

(1)

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas.

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S
  (SWO/F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 3 170,36 | | Piesardzīga KPN |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20° S

(SWO/F7120S)

Savienība

3 170,36

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

---

IH PIELIKUMS

SPRFMO KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Čīles stavrida

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (CJM/SPRFMO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | Jānosaka | | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Nīderlande | Jānosaka | |
| Lietuva | Jānosaka | |
| Polija | Jānosaka | |
| Savienība | Jānosaka | |
| KPN | Nepiemēro | |

Suga:

Čīles stavrida

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(CJM/SPRFMO)

Vācija

Jānosaka

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Nīderlande

Jānosaka

Lietuva

Jānosaka

Polija

Jānosaka

Savienība

Jānosaka

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (TOT/SPR-AE) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | Jānosaka | (1) | Piesardzīga KPN |
| (1) | Šī KPN paredzēta tikai izpētes zvejniecībām. Zveja notiek vienīgi šādos pētniecības blokos (A–E):






  — | pētniecības bloks A: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 146° 30' E un 147° 30' E garuma meridiāni, |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(TOT/SPR-AE)

KPN

Jānosaka

(1)

Piesardzīga KPN

(1)

Šī KPN paredzēta tikai izpētes zvejniecībām. Zveja notiek vienīgi šādos pētniecības blokos (A–E):

—

pētniecības bloks A: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 146° 30' E un 147° 30' E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks B: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 147° 30' E un 148° 30' E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks B: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 147° 30' E un 148° 30' E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks C: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 148° 30' E un 150° 00' E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks C: apgabals, ko norobežo 47° 15' S un 48° 15' S platuma paralēles un 148° 30' E un 150° 00' E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks D: apgabals, ko norobežo 48° 15' S un 49° 15' S platuma paralēles un 149° 00' E un 150° 00' E garuma meridiāni, |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks D: apgabals, ko norobežo 48° 15' S un 49° 15' S platuma paralēles un 149° 00' E un 150° 00' E garuma meridiāni,

| — | pētniecības bloks E: apgabals, ko norobežo 48° 15' S un 49° 15' S platuma paralēles un 150° 00' E un 151° 00' E garuma meridiāni. |
| --- | --- |

—

pētniecības bloks E: apgabals, ko norobežo 48° 15' S un 49° 15' S platuma paralēles un 150° 00' E un 151° 00' E garuma meridiāni.

---

IJ PIELIKUMS

IOTC KOMPETENCES APGABALS

Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas, ko gūst Savienības kuģi, kuri zvejo ar riņķvadu, nepārsniedz šajā pielikumā noteiktos nozvejas limitus.

| Suga: | Dzeltenspuru tunzivs

  Thunnus albacares | Zona: | IOTC kompetences apgabals
  (YFT/IOTC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 29 501 | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Itālija | 2 515 |
| Spānija | 45 682 |
| | |
| Savienība | 77 698 |
| | |
| KPN | Nepiemēro |

Suga:

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Zona:

IOTC kompetences apgabals

(YFT/IOTC)

Francija

29 501

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Itālija

2 515

Spānija

45 682

Savienība

77 698

KPN

Nepiemēro

---

IK PIELIKUMS

SIOFA NOLĪGUMA APGABALS

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | Delkano [Del Cano] apgabals
  (1)


  (TOT/F517DC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 18,33 | (2) | Piesardzīga KPN |
| KPN | 55 | (2) |
| (1) | FAO 51.7. apakšapgabala starptautiskie ūdeņi, ko norobežo 44° un 45° dienvidu platuma paralēles, bet austrumos un rietumos – piegulošās ekskluzīvās ekonomiskās zonas. |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

Delkano [Del Cano] apgabals
  (1)

(TOT/F517DC)

Savienība

18,33

(2)

Piesardzīga KPN

KPN

55

(2)

(1)

FAO 51.7. apakšapgabala starptautiskie ūdeņi, ko norobežo 44° un 45° dienvidu platuma paralēles, bet austrumos un rietumos – piegulošās ekskluzīvās ekonomiskās zonas.

| (2) | Drīkst nozvejot tikai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs un kuri izmanto āķu jedas; zvejas sezona ilgst no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim. Vienas āķu jedas āķu skaits nepārsniedz 3000, un tās jāievieto vismaz trīs jūras jūdžu atstatumā cita no citas.
  To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas Dissostichus spp. Kad kuģis sasniedz šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Delkano apgabalā. |
| --- | --- |

(2)

Drīkst nozvejot tikai ar kuģiem, uz kuriem ir novērotājs un kuri izmanto āķu jedas; zvejas sezona ilgst no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim. Vienas āķu jedas āķu skaits nepārsniedz 3000, un tās jāievieto vismaz trīs jūras jūdžu atstatumā cita no citas.

To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas Dissostichus spp. Kad kuģis sasniedz šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Delkano apgabalā.

| Suga: | Ilkņzivis

  Dissostichus spp. | Zona: | Viljamsa grēda
  (1)


  (TOT/F574WR) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 140 | (2) | Piesardzīga KPN |
| (1) | FAO 57.4 apakšapgabala teritorija, ko norobežo šādas koordinātas: |
| Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |
| 1 | 52° 30' 00" S | 80° 00' 00" E |
| 2 | 55° 00' 00" S | 80° 00' 00" E |
| 3 | 55° 00' 00" S | 85° 00' 00" E |
| 4 | 52° 30' 00" S | 85° 00' 00" E |
| (2) | Iepriekš izklāstītā KPN nav sadalīta starp SEAFO pusēm, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Zvejas sezonā, kas ilgst no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim, kuģi drīkst zvejot tikai ar novērotājiem uz kuģa. Katrā SIOFA noteiktajā tīkla šūnā neievieto vairāk par divām āķu jedām, kuru āķu skaits nepārsniedz 6250, un saskaņā ar SIOFA noteiktajiem piekļuves nosacījumiem starp zvejas reisiem tiek ievērots vismaz 30 dienu intervāls.To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas Dissostichus spp. Kad kuģis sasniedz šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Viljamsa grēdas teritorijā. |

Suga:

Ilkņzivis

Dissostichus spp.

Zona:

Viljamsa grēda
  (1)

(TOT/F574WR)

KPN

140

(2)

Piesardzīga KPN

(1)

FAO 57.4 apakšapgabala teritorija, ko norobežo šādas koordinātas:

Punkts

Ģeogrāfiskais platums

Ģeogrāfiskais garums

1

52° 30' 00" S

80° 00' 00" E

2

55° 00' 00" S

80° 00' 00" E

3

55° 00' 00" S

85° 00' 00" E

4

52° 30' 00" S

85° 00' 00" E

(2)

Iepriekš izklāstītā KPN nav sadalīta starp SEAFO pusēm, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Zvejas sezonā, kas ilgst no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim, kuģi drīkst zvejot tikai ar novērotājiem uz kuģa. Katrā SIOFA noteiktajā tīkla šūnā neievieto vairāk par divām āķu jedām, kuru āķu skaits nepārsniedz 6250, un saskaņā ar SIOFA noteiktajiem piekļuves nosacījumiem starp zvejas reisiem tiek ievērots vismaz 30 dienu intervāls.To kuģu nozvejas, kuri šo sugu nezvejo kā mērķsugu, zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 0,5 tonnas Dissostichus spp. Kad kuģis sasniedz šo limitu, tas vairs nedrīkst zvejot Viljamsa grēdas teritorijā.

Pagaidu aizsargājamās teritorijas

Atlantis Bank

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 32° 00' | 57° 00' |
| 2 | 32° 50' | 57° 00' |
| 3 | 32° 50' | 58° 00' |
| 4 | 32° 00' | 58° 00' |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

32° 00'

57° 00'

2

32° 50'

57° 00'

3

32° 50'

58° 00'

4

32° 00'

58° 00'

Coral

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 41° 00' | 42° 00' |
| 2 | 41° 40' | 42° 00' |
| 3 | 41° 40' | 44° 00' |
| 4 | 41° 00' | 44° 00' |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

41° 00'

42° 00'

2

41° 40'

42° 00'

3

41° 40'

44° 00'

4

41° 00'

44° 00'

Fools Flat

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 31° 30' | 94° 40' |
| 2 | 31° 40' | 94° 40' |
| 3 | 31° 40' | 95° 00' |
| 4 | 31° 30' | 95° 00' |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

31° 30'

94° 40'

2

31° 40'

94° 40'

3

31° 40'

95° 00'

4

31° 30'

95° 00'

Middle of What

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 37° 54' | 50° 23' |
| 2 | 37° 56.5' | 50° 23' |
| 3 | 37° 56.5' | 50° 27' |
| 4 | 37° 54' | 50° 27' |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

37° 54'

50° 23'

2

37° 56.5'

50° 23'

3

37° 56.5'

50° 27'

4

37° 54'

50° 27'

Walter’s Shoal

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 33° 00' | 43° 10' |
| 2 | 33° 20' | 43° 10' |
| 3 | 33° 20' | 44° 10' |
| 4 | 33° 00' | 44° 10' |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

33° 00'

43° 10'

2

33° 20'

43° 10'

3

33° 20'

44° 10'

4

33° 00'

44° 10'

---

IL PIELIKUMS

IATTC KONVENCIJAS APGABALS

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | IATTC konvencijas apgabals
  (BET/IATTC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Savienība | 500 | (1) | Piesardzīga KPN |
| KPN | Nepiemēro | |
| (1) | Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas. |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

IATTC konvencijas apgabals

(BET/IATTC)

Savienība

500

(1)

Piesardzīga KPN

KPN

Nepiemēro

(1)

Šo kvotu drīkst apgūt tikai ar kuģiem, kas izmanto āķu jedas.

---

II PIELIKUMS

KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMU DAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES 7.e RAJONĀ

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šo pielikumu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti rāmja traļi ar linuma acs izmēru 80 mm vai lielāku un stacionāri tīkli, arī žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, ar linuma acs izmēru 220 mm vai mazāku saskaņā ar Regulu (ES) 2019/472, un kuri atrodas ICES 7.e rajonā. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar trīs iepriekšējo gadu laikā reģistrētajām zvejas darbībām ir nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars) gadā, no šā pielikuma piemērošanas atbrīvo ar šādiem nosacījumiem:






  a) | šādi kuģi 2019. gada pārvaldības periodā nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars); |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

šādi kuģi 2019. gada pārvaldības periodā nozvejojuši mazāk nekā 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars);

| b) | šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī; |
| --- | --- |

b)

šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī;

| c) | katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2021. gada 31. jūlijam un 2022. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju 2021. gadā. |
| --- | --- |

c)

katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2021. gada 31. jūlijam un 2022. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju trīs iepriekšējos gados un jūrasmēļu nozveju 2021. gadā.

Ja kāds no šiem nosacījumiem nav izpildīts, uz minētajiem kuģiem tūlīt pārtrauc attiecināt atbrīvojumu no šā pielikuma piemērošanas.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “zvejas rīku grupa” ir grupa, kas sastāv no šādu divu kategoriju zvejas rīkiem:






  i) | rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks; un |
| --- | --- | --- |

a)

“zvejas rīku grupa” ir grupa, kas sastāv no šādu divu kategoriju zvejas rīkiem:

i)

rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks; un

| ii) | stacionāri tīkli, arī žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks; |
| --- | --- |

ii)

stacionāri tīkli, arī žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks;

| b) | “reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras minētajai zvejas rīku grupai piederīgas kategorijas zvejas rīki; |
| --- | --- |

b)

“reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras minētajai zvejas rīku grupai piederīgas kategorijas zvejas rīki;

| c) | “apgabals” ir ICES 7.e rajons; |
| --- | --- |

c)

“apgabals” ir ICES 7.e rajons;

| d) | “pašreizējais pārvaldības periods” ir laikposms no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

d)

“pašreizējais pārvaldības periods” ir laikposms no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim.

3.   DARBĪBAS IEROBEŽOJUMI

Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka ar tās karogu kuģojoši un Savienībā reģistrēti Savienības zvejas kuģi, kad uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, attiecīgajā apgabalā pavada ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto skaitu dienu.

II NODAĻA

Atļaujas

4.   ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE KUĢI

| 4.1. | Attiecīgajā apgabalā zveju ar reglamentētu zvejas rīku dalībvalsts neatļauj nevienam sava karoga kuģim, kam minētajā apgabalā laikā no 2002. līdz 2018. gadam jau nav reģistrēta šāda zvejas darbība; par tādu neuzskata reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga kapacitāte, izteikta kilovatos. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam reglamentētu zvejas rīku, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, bet tad otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitam jābūt lielākam par reglamentētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu vai vienādam ar to. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu. |
| --- | --- |

4.3.

III NODAĻA

Apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas iedalīts Savienības zvejas kuģiem

5.   MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS

Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt sava karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko no 2021. gada 1. janvāra līdz 31. martam kuģis drīkst pavadīt apgabalā (pa reglamentēto zvejas rīku kategorijām)

| Reglamentētais zvejas rīks | Maksimālais dienu skaits |
| --- | --- |
| Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm | Beļģija | 44 |
| Francija | 47 |
| Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm | Beļģija | 44 |
| Francija | 48 |

Reglamentētais zvejas rīks

Maksimālais dienu skaits

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm

Beļģija

44

Francija

47

Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm

Beļģija

44

Francija

48

6.   KILOVATDIENU SISTĒMA

| 6.1. | Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pašreizējā pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem var atļaut kuģim pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ar noteikumu, ka tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku. Šādu individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 6.1. punkts netiktu piemērots. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu, iesniedz Komisijai pieprasījumu par I tabulā noteiktajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem, kā arī elektroniska formāta ziņojumus ar aprēķiniem, kuru pamatā ir:






  a) | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

6.3.

a)

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;

| b) | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu. |
| --- | --- |

b)

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu.

| 6.4. | Pamatojoties uz minēto pieprasījumu, Komisija novērtē, vai 6. punkta nosacījumi ir izpildīti, un attiecīgā gadījumā var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu. |
| --- | --- |

6.4.

7.   PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR PILNĪGU ZVEJAS DARBĪBU IZBEIGŠANU

| 7.1. | Pamatojoties uz pilnīgu zvejas darbību izbeigšanu, kas iepriekšējā pārvaldības periodā notikusi vai nu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 508/2014 (1) 34. pantu, vai Padomes Regulu (EK) Nr. 744/2008 (2), Komisija var dalībvalstij iedalīt jūrā pavadāmas papildu dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc rakstiska un pienācīgi motivēta attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma Komisija var individuāli izskatīt citus pilnīgas zvejas darbību izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šādā rakstiskā pieprasījumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenojuši visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Minētā aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Šīs nodaļas 7.1. un 7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts saskaņā ar 4.2. punktu vai ja zvejas darbību izbeigšana jau iepriekšējos gados ir izmantota, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītas dienas, pašreizējā pārvaldības periodā līdz 15. jūnijam iesniedz Komisijai pieprasījumu un elektroniska formāta ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:






  a) | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda; |
| --- | --- | --- |

7.4.

a)

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda;

| b) | šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai. |
| --- | --- |

b)

šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.

| 7.5. | Dalībvalsts pašreizējā pārvaldības periodā var pārdalīt papildus piešķirtās jūrā pavadāmās dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek tās flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Ja Komisija par pilnīgu zvejas darbību izbeigšanu iepriekšējā pārvaldības periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē pašreizējam pārvaldības periodam. |
| --- | --- |

7.6.

8.   PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR PASTIPRINĀTU ZINĀTNISKO NOVĒROTĀJU IZVIETOŠANU

| 8.1. | Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim dalībvalstij var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/1004 (3) un tās īstenošanas noteikumos valsts programmām. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no zvejas kuģa īpašnieka, kapteiņa un apkalpes locekļiem. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, Komisijai uz apstiprināšanu iesniedz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un attiecīgā dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, tā informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu, un to dara četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas programma. |
| --- | --- |

8.4.

IV NODAĻA

Pārvaldība

9.   VISPĀRĪGS PIENĀKUMS

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.

10.   PĀRVALDĪBAS PERIODI

| 10.1. | Dalībvalsts I tabulā noteikto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pārvaldības periodos, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Ja laiku, ko tās karoga kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina dienu izmantojumu mērīt saskaņā ar 9. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma attiecīgā dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tāpēc, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu laikposma beigām. |
| --- | --- |

10.3.

V NODAĻA

Apmaiņa ar iedalīto zvejas piepūli

11.   DIENU NODOŠANA STARP VIENAS DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM

| 11.1. | Dalībvalsts var atļaut ikvienam sava karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim, bet tad kuģa saņemto dienu skaita un tā dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumam (kilovatdienas) jābūt vienādam ar dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un tā dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu vai mazākam par to. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Savienības zvejas flotes reģistrā. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, kas nodots saskaņā ar 11.1. punktu, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par vidējo gadā reģistrēto dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un ko apstiprina ieraksti zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Dienu nodošana saskaņā ar 11.1. punktu ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā. |
| --- | --- |

11.3.

| 11.4. | Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par nodotajām dienām. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai izmantojamās izklājlapas formātu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 58. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

11.4.

12.   DIENU NODOŠANA STARP DAŽĀDU DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEM

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ar noteikumu ka piemēro 4.1., 4.3., 5., 6. un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas.

VI NODAĻA

Ziņošanas pienākumi

13.   ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS

Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā definēto apgabalu.

14.   RELEVANTO DATU VĀKŠANA

Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni savāc informāciju par kopējo zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kas izmanto velkamus zvejas rīkus un stacionārus zvejas rīkus, par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).

15.   RELEVANTO DATU PAZIŅOŠANA

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis, uz Komisijas norādītu elektroniskā pasta adresi nosūtot II un III tabulā norādītajā formā sagatavotu izklājlapu, Komisijai paziņo 14. punktā minētos datus. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā Komisijai nosūta detalizētu informāciju par iedalīto un īstenoto zvejas piepūli, kas aptver visus 2019. un 2020. gada pārvaldības periodus vai to daļas.

II tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)

| Dalībvalsts | Zvejas rīks | Pārvaldības periods | Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |

Dalībvalsts

Zvejas rīks

Pārvaldības periods

Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

III tabula

Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa pārvaldības periodiem)

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (4)

  L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (4)

L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

2

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

BT = rāmja traļi ≥ 80 mm

GN = žaunu tīkli < 220 mm

TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (3) | Pārvaldības periods |
| --- | --- |

(3)

Pārvaldības periods

4

Viens gads laikā no 2006. gada pārvaldības perioda līdz pašreizējam pārvaldības periodam

| (4) | Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- |

(4)

Kumulatīvās zvejas piepūles deklarācija

7

R

Kumulatīvā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no relevantā pārvaldības perioda 1. februāra līdz 31. janvārim

IV tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem

| Dalībvalsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības perioda ilgums | Paziņotais zvejas rīks | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto(-s) zvejas rīku(-s) | Dienu skaits, kurās ir izmantots(-i) paziņotais(-ie) zvejas rīks(-i) | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (5) | (5) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) |

Dalībvalsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības perioda ilgums

Paziņotais zvejas rīks

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņoto(-s) zvejas rīku(-s)

Dienu skaits, kurās ir izmantots(-i) paziņotais(-ie) zvejas rīks(-i)

Dienu nodošana

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(5)

(5)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

V tabula

Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (5)

  L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Dalībvalsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (5)

L (pie kreisās malas) / R (pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Dalībvalsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

CFR

12

Savienības zvejas flotes reģistra (CFR) numurs

Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijā ir mazāk par deviņām zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 404/2011 (6)

| (4) | Pārvaldības perioda ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības perioda ilgums

2

L

Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos

| (5) | Paziņotais zvejas rīks |
| --- | --- |

(5)

Paziņotais zvejas rīks

2

L

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

BT = rāmja traļi ≥ 80 mm

GN = žaunu tīkli < 220 mm

TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (6) | Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam(-iem) zvejas rīkam(-iem) |
| --- | --- |

(6)

Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajam(-iem) zvejas rīkam(-iem)

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar II pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums

| (7) | Dienu skaits, kurās ir izmantots(-i) paziņotais(-ie) zvejas rīks(-i) |
| --- | --- |

(7)

Dienu skaits, kurās ir izmantots(-i) paziņotais(-ie) zvejas rīks(-i)

3

L

Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā, izmantodams zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam

| (8) | Dienu nodošana |
| --- | --- |

(8)

Dienu nodošana

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– [nodoto dienu skaits]” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ [nodoto dienu skaits]”

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 (OV L 149, 20.5.2014., 1. lpp.).

(2)  Padomes Regula (EK) Nr. 744/2008 (2008. gada 24. jūlijs), ar ko izveido īpašu pagaidu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1004 (2017. gada 17. maijs) par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.).

(4)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(5)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(6)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011 (2011. gada 8. aprīlis), ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.).

---

III PIELIKUMS

TŪBĪŠU PĀRVALDĪBAS APGABALI ICES 2.a, 3.a RAJONĀ UN ICES 4. APAKŠAPGABALĀ

Lai pārvaldītu IA pielikumā noteiktās tūbīšu zvejas iespējas ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā, pārvaldības apgabali, kuros piemēro īpašus nozvejas limitus, ir definēti, kā izklāstīts šajā pielikumā un tā papildinājumā:

| Tūbīšu pārvaldības apgabals | ICES statistiskie taisnstūri |
| --- | --- |
| 1r | 31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5 |
| 2r | 35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38-41 F6–F8; 42 F6–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1 |
| 3r | 41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 un 48 G0 |
| 4 | 38–40 E7–E9 un 41–46 E6–F0 |
| 5r | 47–52 F1–F5 |
| 6 | 41–43 G0–G3; 44 G1 |
| 7r | 47–52 E6–F0 |

Tūbīšu pārvaldības apgabals

ICES statistiskie taisnstūri

1r

31–33 E9–F4; 33 F5; 34–37 E9–F6; 38–40 F0–F5; 41 F4–F5

2r

35 F7–F8; 36 F7–F9; 37 F7–F8; 38-41 F6–F8; 42 F6–F9; 43 F7–F9; 44 F9–G0; 45 G0–G1; 46 G1

3r

41–46 F1–F3; 42–46 F4–F5; 43–46 F6; 44–46 F7–F8; 45–46 F9; 46–47 G0; 47 G1 un 48 G0

4

38–40 E7–E9 un 41–46 E6–F0

5r

47–52 F1–F5

6

41–43 G0–G3; 44 G1

7r

47–52 E6–F0

Papildinājums

Image 1

---

IV PIELIKUMS

SEZONĀLI ZVEJAS AIZLIEGUMI, LAI AIZSARGĀTU NĀRSTOJOŠAS MENCAS

Noteiktajā laikposmā šajā tabulā norādītos apgabalus slēdz visiem zvejas rīkiem, izņemot pelaģiskos zvejas rīkus (riņķvadus un traļus):

| Zvejas aizliegumi ar laika ierobežojumu |
| --- |
| Nr. | Apgabala nosaukums | Koordinātas | Laikposms | Papildu piezīmes |
| 1 | Stanhope ground | 60o 10' N - 01o 45' E
  60o 10' N - 02o 00' E
  60o 25' N - 01o 45' E
  60o 25' N - 02o 00' E | No 1. janvāra līdz 30. aprīlim | |
| 2 | Long Hole | 59o 07,35' N - 0o 31,04' W
  59o 03,60' N - 0o 22,25' W
  58o 59,35' N - 0o 17,85' W
  58o 56,00' N - 0o 11,01' W
  58o 56,60' N - 0o 08,85' W
  58o 59,86' N - 0o 15,65' W
  59o 03,50' N - 0o 20,00' W
  59o 08,15' N - 0o 29,07' W | No 1. janvāra līdz 31. martam | |
| 3 | Coral edge | 58o 51,70' N - 03o 26,70' E
  58o 40,66' N - 03o 34,60' E
  58o 24,00' N - 03o 12,40' E
  58o 24,00' N - 02o 55,00' E
  58o 35,65' N - 02o 56,30' E | No 1. janvāra līdz 28. februārim | |
| 4 | Papa Bank | 59o 56' N - 03o 08' W
  59o 56' N - 02o 45' W
  59o 35' N - 03o 15' W
  59o 35' N - 03o 35' W | No 1. janvāra līdz 15. martam | |
| 5 | Foula Deeps | 60o 17,50' N - 01o 45' W
  60o 11,00' N - 01o 45' W
  60o 11,00' N - 02o 10' W
  60o 20,00' N - 02o 00' W
  60o 20,00' N - 01o 50' W | No 1. novembra līdz 31. decembrim | |
| 6 | Egersund Bank | 58o 07,40' N - 04o 33,00' E
  57o 53,00' N - 05o 12,00' E
  57o 40,00' N - 05o 10,90' E
  57o 57,90' N - 04o 31,90' E | No 1. janvāra līdz 31. martam | (10 x 25 jūras jūdzes) |
| 7 | Uz austrumiem no Fēras salas | 59o 40' N - 01o 23' W
  59o 40' N - 01o 13' W
  59o 30' N - 01o 20' W
  59o 10' N - 01o 20' W
  59o 30' N - 01o 28' W
  59o 10' N - 01o 28' W | No 1. janvāra līdz 15. martam | |
| 8 | West Bank | 57o 15' N - 05o 01' E
  56o 56' N - 05o 00' E
  56o 56' N - 06o 20' E
  57o 15' N - 06o 20' E | No 1. februāra līdz 15. martam | (18 x 4 jūras jūdzes) |
| 9 | Revet | 57o 28,43' N - 08o 05,66' E
  57o 27,44' N - 08o 07,20' E
  57o 51,77' N - 09o 26,33' E
  57o 52,88' N - 09o 25,00' E | No 1. februāra līdz 15. martam | (1,5 x 49 jūras jūdzes) |
| 10 | Rabarberen | 57o 47,00' N - 11o 04,00' E
  57o 43,00' N - 11o 04,00' E
  57o 43,00' N - 11o 09,00' E
  57o 47,00' N - 11o 09,00' E | No 1. februāra līdz 15. martam | Uz austrumiem no Skāgenas
  (2,7 x 4 jūras jūdzes) |

Zvejas aizliegumi ar laika ierobežojumu

Nr.

Apgabala nosaukums

Koordinātas

Laikposms

Papildu piezīmes

1

Stanhope ground

60o 10' N - 01o 45' E

60o 10' N - 02o 00' E

60o 25' N - 01o 45' E

60o 25' N - 02o 00' E

No 1. janvāra līdz 30. aprīlim

2

Long Hole

59o 07,35' N - 0o 31,04' W

59o 03,60' N - 0o 22,25' W

58o 59,35' N - 0o 17,85' W

58o 56,00' N - 0o 11,01' W

58o 56,60' N - 0o 08,85' W

58o 59,86' N - 0o 15,65' W

59o 03,50' N - 0o 20,00' W

59o 08,15' N - 0o 29,07' W

No 1. janvāra līdz 31. martam

3

Coral edge

58o 51,70' N - 03o 26,70' E

58o 40,66' N - 03o 34,60' E

58o 24,00' N - 03o 12,40' E

58o 24,00' N - 02o 55,00' E

58o 35,65' N - 02o 56,30' E

No 1. janvāra līdz 28. februārim

4

Papa Bank

59o 56' N - 03o 08' W

59o 56' N - 02o 45' W

59o 35' N - 03o 15' W

59o 35' N - 03o 35' W

No 1. janvāra līdz 15. martam

5

Foula Deeps

60o 17,50' N - 01o 45' W

60o 11,00' N - 01o 45' W

60o 11,00' N - 02o 10' W

60o 20,00' N - 02o 00' W

60o 20,00' N - 01o 50' W

No 1. novembra līdz 31. decembrim

6

Egersund Bank

58o 07,40' N - 04o 33,00' E

57o 53,00' N - 05o 12,00' E

57o 40,00' N - 05o 10,90' E

57o 57,90' N - 04o 31,90' E

No 1. janvāra līdz 31. martam

(10 x 25 jūras jūdzes)

7

Uz austrumiem no Fēras salas

59o 40' N - 01o 23' W

59o 40' N - 01o 13' W

59o 30' N - 01o 20' W

59o 10' N - 01o 20' W

59o 30' N - 01o 28' W

59o 10' N - 01o 28' W

No 1. janvāra līdz 15. martam

8

West Bank

57o 15' N - 05o 01' E

56o 56' N - 05o 00' E

56o 56' N - 06o 20' E

57o 15' N - 06o 20' E

No 1. februāra līdz 15. martam

(18 x 4 jūras jūdzes)

9

Revet

57o 28,43' N - 08o 05,66' E

57o 27,44' N - 08o 07,20' E

57o 51,77' N - 09o 26,33' E

57o 52,88' N - 09o 25,00' E

No 1. februāra līdz 15. martam

(1,5 x 49 jūras jūdzes)

10

Rabarberen

57o 47,00' N - 11o 04,00' E

57o 43,00' N - 11o 04,00' E

57o 43,00' N - 11o 09,00' E

57o 47,00' N - 11o 09,00' E

No 1. februāra līdz 15. martam

Uz austrumiem no Skāgenas

(2,7 x 4 jūras jūdzes)

---

V PIELIKUMS

ZVEJAS ATĻAUJAS

A DAĻA

Maksimālais zvejas atļauju skaits savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

| Zvejas apgabals | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 69 | DK | 25 | 51 |
| DE | 5 |
| FR | 1 |
| IE | 8 |
| NL | 9 |
| PL | 1 |
| SV | 10 |
| | Demersālās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 66 | DE | 16 | 41 |
| IE | 1 |
| ES | 20 |
| FR | 18 |
| PT | 9 |
| Nav iedalītas | 2 |
| | Makrele  (1) | Nepiemēro | Nepiemēro | 70 |
| Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N | 450 | DK | 450 | 141 |
| Fēru Salu ūdeņi | Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, ar trali zvejo zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām | 8 | BE | 0 | 4 |
| DE | 4 |
| FR | 4 |
| | Specializētas mencas un pikšas zvejniecības, kurās zvejas rīku minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W | 8  (2) | Nepiemēro | 4 |
| | Zvejniecības, kurās ar trali zvejo ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijām. Apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām šie kuģi darboties drīkst no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim | 70 | BE | 0 | 18 |
| DE | 10 |
| FR | 40 |
| | Zilās jūraslīdakas zvejniecības, kurās izmanto traļus ar minimālo linuma acs izmēru 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W | 70 | DE  (3) | 8 | 20  (4) |
| FR  (3) | 12 |
| Specializētas saidas zvejniecības, kurās izmanto traļus ar minimālo linuma acs izmēru 120 mm un var izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes | 70 | Nepiemēro | 22  (4) |
| | Putasu zvejniecības. Ja Fēru Salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu “galvenais putasu zvejas apgabals”, zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai kuģi veidotu pārus | 27 | DE | 2 | 16 |
| DK | 5 |
| FR | 4 |
| NL | 6 |
| SE | 1 |
| ES | 4 |
| IE | 4 |
| PT | 1 |
| | Makrele | 14 | DK | 2 | 8 |
| BE | 1 |
| DE | 2 |
| FR | 2 |
| IE | 3 |
| NL | 2 |
| SE | 2 |
| | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 16 | DK | 5 | 16 |
| DE | 2 |
| IE | 2 |
| FR | 1 |
| NL | 2 |
| PL | 1 |
| SE | 3 |
| 1, 2b (5) | Sniega krabju zvejniecība, kurā izmanto zivju ķeramos grozus | 20 | EE | 1 | Nepiemēro. |
| ES | 1 |
| LV | 11 |
| LT | 4 |
| PL | 3 |

Zvejas apgabals

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Zvejas atļauju sadalījums dalībvalstīm

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

69

DK

25

51

DE

5

FR

1

IE

8

NL

9

PL

1

SV

10

Demersālās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N

66

DE

16

41

IE

1

ES

20

FR

18

PT

9

Nav iedalītas

2

Makrele  (1)

Nepiemēro

Nepiemēro

70

Rūpnieciskās sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N

450

DK

450

141

Fēru Salu ūdeņi

Visas zvejniecības, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, ar trali zvejo zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām

8

BE

0

4

DE

4

FR

4

Specializētas mencas un pikšas zvejniecības, kurās zvejas rīku minimālais linuma acs izmērs ir 135 mm, tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28′ N un uz austrumiem no 6° 30′ W

8  (2)

Nepiemēro

4

Zvejniecības, kurās ar trali zvejo ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijām. Apgabalā starp 61° 20′ N un 62° 00′ N un 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām šie kuģi darboties drīkst no 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim

70

BE

0

18

DE

10

FR

40

Zilās jūraslīdakas zvejniecības, kurās izmanto traļus ar minimālo linuma acs izmēru 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30′ N un uz rietumiem no 9° 00′ W, apgabalā starp 7° 00′ W un 9° 00′ W uz dienvidiem no 60° 30′ N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30′ N, 7° 00′ W un 60° 00′ N, 6° 00′ W

70

DE  (3)

8

20  (4)

FR  (3)

12

Specializētas saidas zvejniecības, kurās izmanto traļus ar minimālo linuma acs izmēru 120 mm un var izmantot ap āmi apliktas ierobežojošās stropes

70

Nepiemēro

22  (4)

Putasu zvejniecības. Ja Fēru Salu iestādes ievieš īpašus noteikumus par piekļuvi apgabalam ar nosaukumu “galvenais putasu zvejas apgabals”, zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai kuģi veidotu pārus

27

DE

2

16

DK

5

FR

4

NL

6

SE

1

ES

4

IE

4

PT

1

Makrele

14

DK

2

8

BE

1

DE

2

FR

2

IE

3

NL

2

SE

2

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

16

DK

5

16

DE

2

IE

2

FR

1

NL

2

PL

1

SE

3

1, 2b (5)

Sniega krabju zvejniecība, kurā izmanto zivju ķeramos grozus

20

EE

1

Nepiemēro.

ES

1

LV

11

LT

4

PL

3

B DAĻA

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kas zvejo savienības ūdeņos

| Karoga valsts | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | Jānosaka | Jānosaka |
| Fēru Salas | Makrele, 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30' N), 2.a, 4.a zonā (uz ziemeļiem no 59o N)
  Stavridas, 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 7.e, 7.f, 7.h zonā | 20 | 14 |
| Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 20 | Jānosaka |
| Siļķe, 3.a zonā | 4 | 4 |
| Esmarka mencas rūpnieciskā zveja 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju) | 14 | 14 |
| Jūraslīdaka un brosme | 20 | 10 |
| Putasu, 2., 4.a, 5., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 6.b, 7. zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W) | 20 | 20 |
| Zilā jūraslīdaka | 16 | 16 |
| Venecuēla  (6) | Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) | 45 | 45 |

Karoga valsts

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģija

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

Jānosaka

Jānosaka

Fēru Salas

Makrele, 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30' N), 2.a, 4.a zonā (uz ziemeļiem no 59o N)

Stavridas, 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 7.e, 7.f, 7.h zonā

20

14

Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N

20

Jānosaka

Siļķe, 3.a zonā

4

4

Esmarka mencas rūpnieciskā zveja 4., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju)

14

14

Jūraslīdaka un brosme

20

10

Putasu, 2., 4.a, 5., 6.a zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), 6.b, 7. zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W)

20

20

Zilā jūraslīdaka

16

16

Venecuēla  (6)

Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi)

45

45

---

(1)  Neskarot papildu licences, kuras saskaņā ar iedibināto praksi Norvēģija ir piešķīrusi Zviedrijai.

(2)  Daļa no zvejas atļauju skaita, kas attiecas uz visām zvejniecībām, kurās kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām, ar trali zvejo zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru Salu bāzes līnijām.

(3)  Jebkurā laikā klātesošo kuģu maksimālais skaits.

(4)  Daļa no kuģu skaita, kas attiecas uz “zvejniecībām, kurās ar trali zvejo ārpus 21 jūdzes zonas no Fēru Salu bāzes līnijām”.

(5)  Savienībai pieejamo zvejas iespēju iedalīšana Svalbāras zonā neskar tiesības un pienākumus, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(6)  Lai varētu izdot minētās zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, kas nodrošina to, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda atteikuma iemeslu.

---

VI PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS (1)

1.

| Spānija | 60 |
| --- | --- |
| Francija | 55 |
| Savienība | 115 |

Spānija

60

Francija

55

Savienība

115

2.

| Spānija | 364 |
| --- | --- |
| Francija | 140
  2 |
| Itālija | 30 |
| Kipra | 20 (2) |
| Malta | 54
  2 |
| Savienība | 684 |

Spānija

364

Francija

140
  2

Itālija

30

Kipra

20 (2)

Malta

54
  2

Savienība

684

3.

| Horvātija | 18 |
| --- | --- |
| Itālija | 12 |
| Savienība | 28 |

Horvātija

18

Itālija

12

Savienība

28

4.

A tabula

| Šī tabula tiks izveidota pēc tam, kad ICCAT 2021. gadā būs apstiprinājusi Savienības zvejas plānu saskaņā ar piemērojamajiem ICCAT ieteikumiem un Savienības noteikumiem. |
| --- |

Šī tabula tiks izveidota pēc tam, kad ICCAT 2021. gadā būs apstiprinājusi Savienības zvejas plānu saskaņā ar piemērojamajiem ICCAT ieteikumiem un Savienības noteikumiem.

5.

| Dalībvalsts | Zivju krātiņveida lamatu skaits (4) |
| --- | --- |
| Spānija | 5 |
| Itālija | 6 |
| Portugāle | 2 |

Dalībvalsts

Zivju krātiņveida lamatu skaits (4)

Spānija

5

Itālija

6

Portugāle

2

6.

A tabula

| Maksimālā zilās tunzivs audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
| --- |
| | Audzētavu skaits | Kapacitāte (tonnās) |
| Spānija | 10 | 11 852 |
| Itālija | 13 | 12 600 |
| Grieķija | 2 | 2 100 |
| Kipra | 3 | 3 000 |
| Horvātija | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

Maksimālā zilās tunzivs audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte

Audzētavu skaits

Kapacitāte (tonnās)

Spānija

10

11 852

Itālija

13

12 600

Grieķija

2

2 100

Kipra

3

3 000

Horvātija

7

7 880

Malta

6

12 300

B tabula (5)

| Savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālā ielaide (tonnās) (6) |
| --- |
| Spānija | 6 300 |
| Itālija | 3 764 |
| Grieķija | 785 |
| Kipra | 2 195 |
| Horvātija | 2 947 |
| Malta | 8 786 |
| Portugāle | 350 |

Savvaļā iegūtas zilās tunzivs maksimālā ielaide (tonnās) (6)

Spānija

6 300

Itālija

3 764

Grieķija

785

Kipra

2 195

Horvātija

2 947

Malta

8 786

Portugāle

350

7.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Portugāle | 310 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Portugāle

310

8.

| Dalībvalsts | Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits | Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 23 | 190 |
| Francija | 11 | |
| Portugāle | | 79 |
| Savienība | 34 | 269 |

Dalībvalsts

Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Spānija

23

190

Francija

11

Portugāle

79

Savienība

34

269

---

(1)  Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un 3. punktā, var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības.

1

(2)  Šis skaitlis var palielināties, ja saskaņā ar šā pielikuma 4. punkta A tabulu kuģi zvejai ar riņķvadu aizstāj ar 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām, kad tiks sastādīta minētā tabula.

2

(3)  5. punktā norādītie skaitļi jāpielāgo, ņemot vērā zvejas plānus, ko dalībvalstis līdz 2021. gada 31. janvārim iesniegušas apstiprināšanai ICCAT 2. apakškomitejā.

3

ICCAT

(4)  Šo skaitli vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

4

(5)  Portugāles kopējo audzēšanas kapacitāti, proti, 500 tonnas (atbilstošā audzēšanas ielaidkapacitāte ir 350 tonnas), sedz Savienības neizmantotā kapacitāte, kas iekļauta A tabulā.

5

(6)  6. punkta B tabulas skaitļi jāpielāgo, ņemot vērā audzēšanas plānus, ko dalībvalstis iesniegušas līdz 2021. gada 31. janvārim.

6

---

VII PIELIKUMS

CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS

Ilkņzivju izpētes zvejniecību CCAMLR konvencijas apgabalā 2020./2021. gadā ierobežo šādi:

A tabula

Dalībvalstis, apakšapgabali un maksimālais kuģu skaits, kam ir atļauja

| Dalībvalsts | Apakšapgabals | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 48.6 | 1 |
| Spānija | 88.1 | 1 |

Dalībvalsts

Apakšapgabals

Maksimālais kuģu skaits

Spānija

48.6

1

Spānija

88.1

1

B tabula

KPN un piezvejas limiti

Šajā tabulā izklāstītās KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR locekļiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR sekretariāts, kas Līgumslēdzējām pusēm paziņos to, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Apakšapgabals | Reģions | Sezona | SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) | Antarktiskās ilkņzivis (Dissostichus mawsoni) nozvejas limits (tonnās) / SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) | Antarktiskās ilkņzivis (Dissostichus mawsoni) nozvejas limits (tonnās) / viss apakšapgabals | Nozvejas limits (tonnās) / SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rajveidīgās zivis

  (Rajiformes) | Makrūrzivis (Macrourus spp.) (1) | Citas sugas |
| 48.6 | Viss apakšapgabals | 2020. gada 1. decembris–2021. gada 30. novembris | 48.6_2 | 112 | 568 | 6 | 18 | 18 |
| 48.6_3 | 30 | 2 | 5 | 5 |
| 48.6_4 | 163 | 8 | 26 | 26 |
| 48.6_5 | 263 | 13 | 42 | 42 |
| 88.1. | Viss apakšapgabals | 2020. gada 1. decembris–2021. gada 31. augusts | A, B, C, G (2) | 597 | 3 140 (3) | 30 | 96 | 30 |
| G, H, I, J, K (4) | 2 072 | 104 | 317 | 104 |
| Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašā pētniecības zona | 406 | 20 | 72 | 20 |

Apakšapgabals

Reģions

Sezona

SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Antarktiskās ilkņzivis (Dissostichus mawsoni) nozvejas limits (tonnās) / SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Antarktiskās ilkņzivis (Dissostichus mawsoni) nozvejas limits (tonnās) / viss apakšapgabals

Nozvejas limits (tonnās) / SSRU (48.6) vai pētniecības bloki (88.1)

Rajveidīgās zivis

(Rajiformes)

Makrūrzivis (Macrourus spp.) (1)

Citas sugas

48.6

Viss apakšapgabals

2020. gada 1. decembris–2021. gada 30. novembris

48.6_2

112

568

6

18

18

48.6_3

30

2

5

5

48.6_4

163

8

26

26

48.6_5

263

13

42

42

88.1.

Viss apakšapgabals

2020. gada 1. decembris–2021. gada 31. augusts

A, B, C, G (2)

597

3 140 (3)

30

96

30

G, H, I, J, K (4)

2 072

104

317

104

Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas īpašā pētniecības zona

406

20

72

20

Papildinājums

A DAĻA

Pētniecības bloku 48.6 koordinātas

Pētniecības bloka 48.6_2 koordinātas

54° 00' S 01° 00' E

55° 00' S 01° 00' E

55° 00' S 02° 00' E

55° 30' S 02° 00' E

55° 30' S 04° 00' E

56° 30' S 04° 00' E

56° 30' S 07° 00' E

56° 00' S 07° 00' E

56° 00' S 08° 00' E

54° 00' S 08° 00' E

54° 00' S 09° 00' E

53° 00' S 09° 00' E

53° 00' S 03° 00' E

53° 30' S 03° 00' E

53° 30' S 02° 00' E

54° 00' S 02° 00' E

Pētniecības bloka 48.6_3 koordinātas

64° 30' S 01° 00' E

66° 00' S 01° 00' E

66° 00' S 04° 00' E

65° 00' S 04° 00' E

65° 00' S 07° 00' E

64° 30' S 07° 00' E

Pētniecības bloka 48.6_4 koordinātas

68° 20' S 10° 00' E

68° 20' S 13° 00' E

69° 30' S 13° 00' E

69° 30' S 10° 00' E

69° 45' S 10° 00' E

69° 45' S 06° 00' E

69° 00' S 06° 00' E

69° 00' S 10° 00' E

Pētniecības bloka 48.6_5 koordinātas

71° 00' S 15° 00' W

71° 00' S 13° 00' W

70° 30' S 13° 00' W

70° 30' S 11° 00' W

70° 30' S 10° 00' W

69° 30' S 10° 00' W

69° 30' S 09° 00' W

70° 00' S 09° 00' W

70° 00' S 08° 00' W

69° 30' S 08° 00' W

69° 30' S 07° 00' W

70° 30' S 07° 00' W

70° 30' S 10° 00' W

71° 00' S 10° 00' W

71° 00' S 11° 00' W

71° 30' S 11° 00' W

71° 30' S 15° 00' W

Mazapjoma pētniecisko vienību (SSRU) saraksts

| Reģions | SSRU | Robeža |
| --- | --- | --- |
| 88.1 | A | No 60 °S 150 °E uz austrumiem līdz 170 °E, uz dienvidiem līdz 65 °S, uz rietumiem līdz 150 °E, uz ziemeļiem līdz 60 °S |
| B | No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66°40′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
| C | No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S |
| D | No 65 °S 150 °E uz austrumiem līdz 160 °E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150 °E, uz ziemeļiem līdz 65 °S |
| E | No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30′ S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S |
| F | No 68° 30′ S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30′ S |
| G | No 66° 40′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 70° 50′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S |
| H | No 70° 50′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S |
| I | No 70° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 70° S |
| J | No 73° S pie krasta 170° E tuvumā uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S |
| K | No 73 ° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76 ° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 73 ° S |
| L | No 76 ° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80 ° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 76 ° S |
| M | No 73° S pie krasta 169° 30′ E tuvumā uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S |

Reģions

SSRU

Robeža

88.1

A

No 60 °S 150 °E uz austrumiem līdz 170 °E, uz dienvidiem līdz 65 °S, uz rietumiem līdz 150 °E, uz ziemeļiem līdz 60 °S

B

No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66°40′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S

C

No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S

D

No 65 °S 150 °E uz austrumiem līdz 160 °E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 150 °E, uz ziemeļiem līdz 65 °S

E

No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30′ S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S

F

No 68° 30′ S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, gar krastu rietumu virzienā līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30′ S

G

No 66° 40′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 70° 50′ S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66° 40′ S

H

No 70° 50′ S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50′ S

I

No 70° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 70° S

J

No 73° S pie krasta 170° E tuvumā uz austrumiem līdz 178° 50′ E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S

K

No 73 ° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76 ° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 73 ° S

L

No 76 ° S 178° 50′ E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80 ° S, uz rietumiem līdz 178° 50′ E, uz ziemeļiem līdz 76 ° S

M

No 73° S pie krasta 169° 30′ E tuvumā uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, gar krastu ziemeļu virzienā līdz 73° S

B DAĻA

Paziņojums par nodomu piedalīties krila (euphausia superba) zvejniecībā

Vispārīga informācija

Loceklis: ...

Zvejas sezona: ...

Kuģa vārds: ...

Plānotais nozvejas apjoms (tonnās): ...

Kuģa pārstrādes jauda dienā (tonnas dzīvsvara): ...

Plānotie zvejas apakšapgabali un rajoni

Šo saglabāšanas pasākumu piemēro paziņojumiem par nodomu zvejot krilu 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. apakšapgabalā un 58.4.1. un 58.4.2. rajonā. Par nodomu zvejot krilu citos apakšapgabalos un rajonos jāpaziņo saskaņā ar CCAMLR saglabāšanas pasākumu 21-02 (2019).

| Apakšapgabals/rajons | Atzīmēt atbilstīgās ailes |
| --- | --- |
| 48.1 | ☐ |
| 48.2 | ☐ |
| 48.3 | ☐ |
| 48.4 | ☐ |
| 58.4.1 | ☐ |
| 58.4.2 | ☐ |

Apakšapgabals/rajons

Atzīmēt atbilstīgās ailes

48.1

☐

48.2

☐

48.3

☐

48.4

☐

58.4.1

☐

58.4.2

☐

| Zvejas paņēmiens | Atzīmēt atbilstīgās ailes |
| --- | --- |
| ☐ Parasta tralēšana |
| ☐ Nepārtrauktas zvejas sistēma |
| ☐ Zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi |
| ☐ Cita metode (precizējiet) |

Zvejas paņēmiens

Atzīmēt atbilstīgās ailes

☐ Parasta tralēšana

☐ Nepārtrauktas zvejas sistēma

☐ Zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi

☐ Cita metode (precizējiet)

Produktu veidi un metodes tiešai krila nozveju dzīvsvara aplēšanai

| Produkta veids | Metode tiešai krila nozveju dzīvsvara aplēšanai, ja nepieciešams (skatīt 21-03/B pielikumu)  (5) |
| --- | --- |
| Veseli saldēti | |
| Vārīti | |
| Milti | |
| Eļļa | |
| Cits produkts (precizējiet) | |

Produkta veids

Metode tiešai krila nozveju dzīvsvara aplēšanai, ja nepieciešams (skatīt 21-03/B pielikumu)  (5)

Veseli saldēti

Vārīti

Milti

Eļļa

Cits produkts (precizējiet)

Zvejas rīka konfigurācija

| Zvejas rīka izmēri | 1. zvejas rīks | 2. zvejas rīks | Cits(-i) zvejas rīks(-i) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zvejas rīka atvērums | | | |
| Maksimālais vertikālais atvērums (m) | | | |
| Maksimālais horizontālais atvērums (m) | | | |
| Zvejas rīka atvēruma perimetrs  (6)(m) | | | |
| Atvēruma laukums (m2) | | | |
| Plātnes vidējais linuma acs izmērs  (8) (mm) | Ārējais  (7) | Iekšējais  (7) | Ārējais  (7) | Iekšējais  (7) | Ārējais  (7) | Iekšējais  (7) |
| 1. plātne | | | | | | |
| 2. plātne | | | | | | |
| 3. plātne | | | | | | |
| ... | | | | | | |
| Pēdējā plātne (āmis) | | | | | | |

Zvejas rīka izmēri

1. zvejas rīks

2. zvejas rīks

Cits(-i) zvejas rīks(-i)

Zvejas rīka atvērums

Maksimālais vertikālais atvērums (m)

Maksimālais horizontālais atvērums (m)

Zvejas rīka atvēruma perimetrs  (6)(m)

Atvēruma laukums (m2)

Plātnes vidējais linuma acs izmērs  (8) (mm)

Ārējais  (7)

Iekšējais  (7)

Ārējais  (7)

Iekšējais  (7)

Ārējais  (7)

Iekšējais  (7)

1. plātne

2. plātne

3. plātne

...

Pēdējā plātne (āmis)

Zvejas rīka diagramma(-as):...

Attiecībā uz katru izmantoto zvejas rīku vai jebkurām izmaiņām zvejas rīka konfigurācijā norādīt relevanto zvejas rīka diagrammu (ja pieejama) CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā (www.ccamlr.org/node/74407) vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai Ekosistēmu monitoringa un pārvaldības darba grupas (WG-EMM) sanāksmei. Zvejas rīku diagrammā(-ās) jānorāda šādi parametri.

| 1. | Katras traļa plātnes garums un platums (pietiekami detalizēti, lai varētu aprēķināt katras plātnes leņķi attiecībā pret ūdens plūsmu). |
| --- | --- |

1.

Katras traļa plātnes garums un platums (pietiekami detalizēti, lai varētu aprēķināt katras plātnes leņķi attiecībā pret ūdens plūsmu).

| 2. | Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar CCAMLR saglabāšanas pasākumā 22-01 (2019) noteikto procedūru), forma (piemēram, rombveida) un materiāls (piemēram, polipropilēns). |
| --- | --- |

2.

Linuma acs izmērs (nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar CCAMLR saglabāšanas pasākumā 22-01 (2019) noteikto procedūru), forma (piemēram, rombveida) un materiāls (piemēram, polipropilēns).

| 3. | Linuma acs konstrukcija (piemēram, mezglota, kausēta). |
| --- | --- |

3.

Linuma acs konstrukcija (piemēram, mezglota, kausēta).

| 4. | Detalizēta informācija par sloksnēm, ko izmanto tralī (uzbūve, novietojums uz plātnēm, norādīt “nav”, ja sloksnes neizmanto); sloksnes neļauj krilam samudžināt linuma acis vai izbēgt. |
| --- | --- |

4.

Detalizēta informācija par sloksnēm, ko izmanto tralī (uzbūve, novietojums uz plātnēm, norādīt “nav”, ja sloksnes neizmanto); sloksnes neļauj krilam samudžināt linuma acis vai izbēgt.

Ierīce, kas nodrošina jūras zīdītāju izkļūšanu

Ierīces diagramma(-as): ...

Attiecībā uz katru izmantoto ierīci vai jebkurām izmaiņām ierīces konfigurācijā norādīt relevanto diagrammu (ja pieejama) CCAMLR zvejas rīku bibliotēkā (www.ccamlr.org/node/74407) vai iesniegt detalizētu diagrammu un aprakstu nākamajai WG-EMM sanāksmei.

Akustisko datu vākšana

Sniedziet informāciju par kuģa izmantotajām eholotēm un hidrolokatoriem

| Veids (piemēram, eholote, hidrolokators) | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Ražotājs | | | |
| Modelis | | | |
| Devēja frekvences (kHz) | | | |

Veids (piemēram, eholote, hidrolokators)

Ražotājs

Modelis

Devēja frekvences (kHz)

Akustisko datu vākšana (detalizēts apraksts): ...

Norādīt, kādi pasākumi tiks veikti, lai savāktu akustiskos datus nolūkā iegūt informāciju par krila (Euphausia superba) un citu pelaģisko sugu, piemēram, lukturzivju un salpu, izplatību un daudzumu (SC-CAMLR-XXX, 2.10. punkts).

NORĀDĪJUMI PAR KRILA NOZVEJU DZĪVSVARA APLĒŠANU

| Metode | Formula (kg) | Parametrs |
| --- | --- | --- |
| Apraksts | Veids | Aplēšanas metode | Mērvienība |
| Glabāšanas tvertnes tilpums | W*L*H*ρ*1000 | W = tvertnes platums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| L = tvertnes garums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| H = krila slāņa dziļums tvertnē | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | m |
| Caurplūdes mērītājs  (9) | V*Fkrill*ρ | V = krila un ūdens kopējais tilpums | Iemetienam raksturīgs  (9) | Tiešs novērojums | litrs |
| Fkrill = krila frakcija paraugā | Iemetienam raksturīgs  (9) | Ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekcija | |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| Caurplūdes mērītājs  (10) | (V*ρ)–M | V = krila pastas tilpums | Iemetienam raksturīgs  (9) | Tiešs novērojums | litrs |
| M = procesā pievienotais ūdens daudzums, kas pārrēķināts masā | Iemetienam raksturīgs  (9) | Tiešs novērojums | kg |
| ρ = krila pastas blīvums | Mainīgs | Tiešs novērojums | kg/l |
| Caurplūdes svari | M*(1–F) | M = krila un ūdens kopējā masa | Iemetienam raksturīgs  (10) | Tiešs novērojums | kg |
| F = ūdens frakcija paraugā | Mainīgs | Ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekcija | |
| Bloku paliktnis | (M–Mtray)*N | Mtray = tukša paliktņa masa | Konstants | Tiešs novērojums pirms zvejas | kg |
| M = krila un paliktņa (vidējā) kopējā masa | Mainīgs | Tiešs novērojums pirms sasaldēšanas (ūdens notecināts) | kg |
| N = paliktņu skaits | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | |
| Miltu masas pārrēķins | Mmeal*MCF | Mmeal = saražoto miltu masa | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | kg |
| MCF = miltu pārrēķina koeficients | Mainīgs | Miltu masas pārrēķināšana nepārstrādāta krila masā | |
| Āmja tilpums | W*H*L*ρ*π/4*1 000 | W = āmja platums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| H = āmja augstums | Konstants | Mērījums zvejas sākumā | m |
| ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā | Mainīgs | Tilpuma pārrēķināšana masā | kg/l |
| L = āmja garums | Iemetienam raksturīgs | Tiešs novērojums | m |
| Cita metode | precizējiet | | | | |

Metode

Formula (kg)

Parametrs

Apraksts

Veids

Aplēšanas metode

Mērvienība

Glabāšanas tvertnes tilpums

W*L*H*ρ*1000

W = tvertnes platums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

L = tvertnes garums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

H = krila slāņa dziļums tvertnē

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

m

Caurplūdes mērītājs  (9)

V*Fkrill*ρ

V = krila un ūdens kopējais tilpums

Iemetienam raksturīgs  (9)

Tiešs novērojums

litrs

Fkrill = krila frakcija paraugā

Iemetienam raksturīgs  (9)

Ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekcija

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

Caurplūdes mērītājs  (10)

(V*ρ)–M

V = krila pastas tilpums

Iemetienam raksturīgs  (9)

Tiešs novērojums

litrs

M = procesā pievienotais ūdens daudzums, kas pārrēķināts masā

Iemetienam raksturīgs  (9)

Tiešs novērojums

kg

ρ = krila pastas blīvums

Mainīgs

Tiešs novērojums

kg/l

Caurplūdes svari

M*(1–F)

M = krila un ūdens kopējā masa

Iemetienam raksturīgs  (10)

Tiešs novērojums

kg

F = ūdens frakcija paraugā

Mainīgs

Ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekcija

Bloku paliktnis

(M–Mtray)*N

Mtray = tukša paliktņa masa

Konstants

Tiešs novērojums pirms zvejas

kg

M = krila un paliktņa (vidējā) kopējā masa

Mainīgs

Tiešs novērojums pirms sasaldēšanas (ūdens notecināts)

kg

N = paliktņu skaits

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

Miltu masas pārrēķins

Mmeal*MCF

Mmeal = saražoto miltu masa

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

kg

MCF = miltu pārrēķina koeficients

Mainīgs

Miltu masas pārrēķināšana nepārstrādāta krila masā

Āmja tilpums

W*H*L*ρ*π/4*1 000

W = āmja platums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

H = āmja augstums

Konstants

Mērījums zvejas sākumā

m

ρ = koeficients tilpuma pārrēķināšanai masā

Mainīgs

Tilpuma pārrēķināšana masā

kg/l

L = āmja garums

Iemetienam raksturīgs

Tiešs novērojums

m

Cita metode

precizējiet

Novērošanas pasākumi un to biežums

| Glabāšanas tvertnes tilpums |
| --- |
| Zvejas sākumā | Izmērīt glabāšanas tvertnes platumu un garumu (ja tvertne nav četrstūraina, var būt nepieciešami papildu mērījumi; precizitāte ± 0,05 m). |
| Katru mēnesi  (11) | Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no glabāšanas tvertnes. |
| Katrā iemetienā | Izmērīt krila slāņa dziļumu tvertnē (ja starp iemetieniem krilu glabā tvertnē, noteikt dziļuma starpību; precizitāte ± 0,1 m), |
| aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas). |
| Caurplūdes mērītājs  (11) |
| Pirms zvejas | Pārliecināties, ka caurplūdes mērītājs mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes). |
| Biežāk nekā reizi mēnesī  (11) | Tilpumu pārrēķināt masā (ρ), pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no caurplūdes mērītāja. |
| Katrā iemetienā  (12) | Ņemt paraugu no caurplūdes mērītāja un: |
| — | izmērīt krila un ūdens kopējo tilpumu (piemēram, 10 litri), |

Glabāšanas tvertnes tilpums

Zvejas sākumā

Izmērīt glabāšanas tvertnes platumu un garumu (ja tvertne nav četrstūraina, var būt nepieciešami papildu mērījumi; precizitāte ± 0,05 m).

Katru mēnesi  (11)

Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no glabāšanas tvertnes.

Katrā iemetienā

Izmērīt krila slāņa dziļumu tvertnē (ja starp iemetieniem krilu glabā tvertnē, noteikt dziļuma starpību; precizitāte ± 0,1 m),

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes mērītājs  (11)

Pirms zvejas

Pārliecināties, ka caurplūdes mērītājs mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes).

Biežāk nekā reizi mēnesī  (11)

Tilpumu pārrēķināt masā (ρ), pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no caurplūdes mērītāja.

Katrā iemetienā  (12)

Ņemt paraugu no caurplūdes mērītāja un:

—

izmērīt krila un ūdens kopējo tilpumu (piemēram, 10 litri),

| — | pamatojoties uz notecināta krila tilpumu, veikt ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekciju, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz notecināta krila tilpumu, veikt ar caurplūdes mērītāju noteiktā tilpuma korekciju,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes mērītājs  (12)

Pirms zvejas

Nodrošināt, ka abi caurplūdes mērītāji (viens krila produktam un otrs pievienotajam ūdens daudzumam) ir kalibrēti (proti, rāda vienu un to pašu, tiek nolasīti pareizi).

Katru nedēļu  (11)

Aprēķināt krila produkta blīvumu (ρ) (samalta krila pasta), nosakot krila produkta masu zināmā tilpumā (piemēram, 10 litri), kas paņemts no attiecīgā caurplūdes mērītāja.

Katrā iemetienā  (12)

Nolasīt abus caurplūdes mērītājus un aprēķināt krila produkta (samalta krila pasta) un pievienotā ūdens kopējo tilpumu; tiek pieņemts, ka ūdens blīvums ir 1 kg/l,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Caurplūdes svari

Pirms zvejas

Pārliecināties, ka caurplūdes svari mēra nepārstrādātu krilu (t. i., mērīšana notiek pirms pārstrādes).

Katrā iemetienā  (12)

Ņemt paraugu no caurplūdes svariem un:

| — | noteikt krila un ūdens kopējo masu, |
| --- | --- |

—

noteikt krila un ūdens kopējo masu,

| — | pamatojoties uz notecināta krila masu, veikt ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekciju, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz notecināta krila masu, veikt ar caurplūdes svariem noteiktās masas korekciju,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Bloku paliktnis

Pirms zvejas

Noteikt paliktņa masu (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, noteikt katra veida paliktņu masu; precizitāte ± 0,1 kg).

Katrā iemetienā

Noteikt krila un paliktņa kopējo masu (precizitāte ± 0,1 kg),

saskaitīt izmantotos paliktņus (ja paliktņu konstrukcija atšķiras, saskaitīt katra veida paliktņus),

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Miltu masas pārrēķins

Katru mēnesi  (11)

Miltu masu pārrēķināt nepārstrādāta krila masā, pieņemot, ka pārstrādā 1000–5000 kg krila (notecināta krila masa).

Katrā iemetienā

Noteikt saražoto miltu masu,

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

Āmja tilpums

Zvejas sākumā

Izmērīt āmja platumu un augstumu (precizitāte ± 0,1 m).

Katru mēnesi  (11)

Tilpumu pārrēķināt masā, pamatojoties uz notecināta krila masu zināmā (piemēram, 10 litru) tilpumā, kas paņemts no āmja.

Katrā iemetienā

Izmērīt krilu saturoša āmja garumu (precizitāte ± 0,1 m),

aplēst krila nozveju dzīvsvaru (pēc formulas).

---

(1)  88.1. apgabalā, ja makrūrzivju (Macrourus spp.) nozveja, ko viens kuģis jebkuros divos 10 dienu laikposmos (piem., no mēneša 1. dienas līdz 10. dienai, no 11. dienas līdz 20. dienai vai no 21. dienas līdz mēneša pēdējai dienai) guvis jebkurā SSRU, pārsniedz 1 500 kg katrā 10 dienu laikposmā un pārsniedz 16 % no Antarktisko ilkņzivju (Dissostichus spp.) nozvejas, ko minētais kuģis guvis minētajā SSRU, šis kuģis zveju minētajā SSRU pārtrauc līdz sezonas beigām.

1

Macrourus

SSRU

Dissostichus

SSRU

SSRU

(2)  Visi apgabali ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas un uz ziemeļiem no 70° S.

2

(3)  Mērķsuga ir Antarktiskās ilkņzivis (Dissostichus mawsoni). Visas nozvejotās Patagonijas ilkņzivs (Dissostichus eleginoides) ieskaita Antarktiskajai ilkņzivij (Dissostichus mawsoni) noteiktajā kopējā nozvejas limitā.

3

Dissostichus mawsoni

Dissostichus eleginoides

Dissostichus mawsoni

(4)  Visi apgabali ārpus Rosa jūras reģiona aizsargājamās jūras teritorijas un uz dienvidiem no 70° S.

4

(5)  Ja 21-03/B pielikumā metode nav minēta, sīki aprakstiet to. Zvejas rīka konfigurācija

5

(6)  Paredzams darba apstākļos.

6

(7)  Ārējā linuma acs izmērs un iekšējā linuma acs izmērs, ja izmanto papildu linumu.

7

(8)  Nostieptas linuma acs iekšējais izmērs saskaņā ar CCAMLR saglabāšanas pasākumā 22-01 (2019) noteikto procedūru.

8

CCAMLR

(9)  Domāts atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

9

(10)  Domāts atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par divu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

10

(11)  Jauns periods sākas, kad kuģis pārvietojas uz citu apakšapgabalu vai rajonu.

11

(12)  Domāts atsevišķs iemetiens, ja veic parastu tralēšanu, vai integrēts lielums par sešu stundu periodu, ja izmanto nepārtrauktas zvejas sistēmu.

12

---

VIII PIELIKUMS

IOTC KOMPETENCES APGABALS

1.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 22 | 61 364 |
| Francija | 27 | 45 383 |
| Portugāle | 5 | 1 627 |
| Itālija | 1 | 2 137 |
| Savienība | 55 | 110 511 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte (bruto tilpība)

Spānija

22

61 364

Francija

27

45 383

Portugāle

5

1 627

Itālija

1

2 137

Savienība

55

110 511

2.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Kapacitāte (bruto tilpība) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 27 | 11 590 |
| Francija | 41  (1) | 7 882 |
| Portugāle | 15 | 6 925 |
| Savienība | 83 | 26 397 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Kapacitāte (bruto tilpība)

Spānija

27

11 590

Francija

41  (1)

7 882

Portugāle

15

6 925

Savienība

83

26 397

3.

Šā pielikuma 1. punktā minētajiem kuģiem IOTC kompetences apgabalā ir atļauts zvejot arī zobenzivi un garspuru tunzivi.

4.

Šā pielikuma 2. punktā minētajiem kuģiem IOTC kompetences apgabalā ir atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis.

---

(1)  Šajā skaitā nav iekļauti Majotā reģistrētie kuģi. To nākotnē var palielināt saskaņā ar Majotas flotes attīstības plānu.

1

---

IX PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S atļauts zvejot zobenzivi.

| Spānija | 14 |
| --- | --- |
| Savienība | 14 |

Spānija

14

Savienība

14

Maksimālais ar riņķvadu zvejojošu Savienības kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S atļauts zvejot tropiskās tunzivis.

| Spānija | 4 |
| --- | --- |
| Savienība | 4 |

Spānija

4

Savienība

4

---

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/193 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/193

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2021/93

(2021. gada 25. janvāris),

ar ko nosaka aizliegumu Polijas karoga kuģiem zvejot siļķi Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (1), un jo īpaši tās 36. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (ES) 2020/123 (2) ir noteiktas kvotas 2020. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Polijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Polijā, ar nozveju no siļķes krājuma Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Polijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Polijā, ar nozveju no siļķes krājuma Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā ir pilnībā apguvuši 2020. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc dažas ar šo krājumu saistītas zvejas darbības jāaizliedz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2020. gadam, kura Polijai iedalīta pielikumā norādītajam siļķes krājumam Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. zonā, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

1.   Ar 1. pantā minēto krājumu saistītas zvejas darbības, kuras veic Polijas karoga kuģi vai kuģi, kas reģistrēti Polijā, no minētajā pielikumā noteiktās dienas ir aizliegtas. Konkrēti ir aizliegts meklēt zivis un iemest, ievietot vai pacelt zvejas rīku šā krājuma apzvejošanas nolūkā.

2.   Tomēr ir atļauts pārkraut citā kuģī, paturēt uz kuģa, apstrādāt uz kuģa, pārvietot, ievietot sprostā, nobarot un izkraut minētā krājuma zivis un zvejas produktus, ko minētie kuģi nozvejojuši pirms minētās dienas.

3.   Neplānotas nozvejas, kuras šie kuģi guvuši no minētā krājuma, paceļ un patur uz zvejas kuģa un reģistrē, izkrauj un no nozvejas kvotām atskaita saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 (3) 15. pantu.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 25. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 33/TQ123 |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | Polija |
| Krājums | HER/1/2- |
| Suga | Siļķe (Clupea harengus) |
| Zona | Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā |
| Aizlieguma datums | 17.12.2020. |

Nr.

33/TQ123

Dalībvalsts

Polija

Krājums

HER/1/2-

Suga

Siļķe (Clupea harengus)

Zona

Savienības, Fēru Salu, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi 1. un 2. zonā

Aizlieguma datums

17.12.2020.

---

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/196 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/196

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/94

(2021. gada 27. janvāris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 510/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā piemērojama papildu ievedmuitas nodokļu sistēma, un ir noteiktas reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam ir jāgroza, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1484/95 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 27. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta

ģenerāldirektors

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1484/95 (1995. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai un papildu ievedmuitas nodokļu noteikšanai mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali | 184,7
  139,9
  197,6 | 38
  60
  31 | AR
  BR
  TH |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi | 151,5 | 49 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme  (1)

0207 14 10

Atkauloti, saldēti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas gabali

184,7

139,9

197,6

38

60

31

AR

BR

TH

1602 32 11

Termiski neapstrādāti Gallus domesticus sugas mājputnu gaļas izstrādājumi

151,5

49

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas Regulā (ES) Nr. 1106/2012 (2012. gada 27. novembris), ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.).”

1

---

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/198 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/198

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2021/95

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2020/592 par pagaidu ārkārtas pasākumiem, ar kuriem atkāpjas no konkrētiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumiem, lai novērstu Covid-19 pandēmijas un ar to saistīto pasākumu izraisītos tirgus traucējumus augļu un dārzeņu nozarē un vīna nozarē

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 219. panta 1. punktu saistībā ar tās 228. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/592 (2) tika ieviestas vairākas atkāpes no spēkā esošajiem noteikumiem, citstarp, arī vīna nozarē, un šo atkāpju mērķis bija sniegt atvieglojumu vīna nozares tirgus dalībniekiem un palīdzēt tiem pārvarēt Covid-19 pandēmijas sekas. Tomēr, neraugoties uz minēto pasākumu lietderību, vīna tirgum nav izdevies atgūt piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru, un, ņemot vērā pašreizējos pandēmijas apstākļus, nav sagaidāms, ka tas atgūsies īsā vai vidēji ilgā termiņā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2020/592 (2) tika ieviestas vairākas atkāpes no spēkā esošajiem noteikumiem, citstarp, arī vīna nozarē, un šo atkāpju mērķis bija sniegt atvieglojumu vīna nozares tirgus dalībniekiem un palīdzēt tiem pārvarēt Covid-19 pandēmijas sekas. Tomēr, neraugoties uz minēto pasākumu lietderību, vīna tirgum nav izdevies atgūt piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru, un, ņemot vērā pašreizējos pandēmijas apstākļus, nav sagaidāms, ka tas atgūsies īsā vai vidēji ilgā termiņā.

| (2) | Turklāt Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā noteiktie pasākumi tiek turpināti lielākajā daļā dalībvalstu un visā pasaulē. Šie pasākumi paredz cilvēku skaita ierobežojumus sabiedriskos un svētku pasākumos, kā arī ierobežojumus attiecībā uz maltītes ieturēšanu un dzērienu lietošanu sabiedriskās ēdināšanas vietās. Dažos reģionos joprojām ir noteikti pārvietošanās ierobežojumi, kā arī atcelti sabiedriskie pasākumi un ierobežota pulcēšanās draugu un paziņu lokā. Šo ierobežojumu radītais domino efekts ir vēl vairāk samazinājis vīna patēriņu Savienībā, turklāt ir apstiprinājies, ka ir samazinājies arī vīna eksports uz trešām valstīm. Turklāt neskaidrība par krīzes ilgumu (tā, visticamāk, turpināsies arī pēc 2020. gada) Savienības vīna nozarei rada ilgtermiņa kaitējumu, jo diezin vai vīna patēriņš pilnībā atjaunosies, turpretī eksporta tirgi visdrīzāk tiks zaudēti. Šie faktori kopumā ļoti negatīvi ietekmē cenu noteikšanu Savienības vīna tirgū. Savukārt krājumu apjomi, kas 2019.–2020. tirdzniecības gada sākumā jau bija rekordlieli, ir palielinājušies. Visbeidzot, ņemot vērā 2020. gada ražu, kuras iznākums būs liels un 2019. gada iznākumu acīmredzot pārsniegs par aptuveni 10 miljoniem hektolitru vīna, situācija pasliktināsies vēl vairāk. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt Covid-19 pandēmijas ierobežošanas nolūkā noteiktie pasākumi tiek turpināti lielākajā daļā dalībvalstu un visā pasaulē. Šie pasākumi paredz cilvēku skaita ierobežojumus sabiedriskos un svētku pasākumos, kā arī ierobežojumus attiecībā uz maltītes ieturēšanu un dzērienu lietošanu sabiedriskās ēdināšanas vietās. Dažos reģionos joprojām ir noteikti pārvietošanās ierobežojumi, kā arī atcelti sabiedriskie pasākumi un ierobežota pulcēšanās draugu un paziņu lokā. Šo ierobežojumu radītais domino efekts ir vēl vairāk samazinājis vīna patēriņu Savienībā, turklāt ir apstiprinājies, ka ir samazinājies arī vīna eksports uz trešām valstīm. Turklāt neskaidrība par krīzes ilgumu (tā, visticamāk, turpināsies arī pēc 2020. gada) Savienības vīna nozarei rada ilgtermiņa kaitējumu, jo diezin vai vīna patēriņš pilnībā atjaunosies, turpretī eksporta tirgi visdrīzāk tiks zaudēti. Šie faktori kopumā ļoti negatīvi ietekmē cenu noteikšanu Savienības vīna tirgū. Savukārt krājumu apjomi, kas 2019.–2020. tirdzniecības gada sākumā jau bija rekordlieli, ir palielinājušies. Visbeidzot, ņemot vērā 2020. gada ražu, kuras iznākums būs liels un 2019. gada iznākumu acīmredzot pārsniegs par aptuveni 10 miljoniem hektolitru vīna, situācija pasliktināsies vēl vairāk.

| (3) | Tādējādi dalībvalstu noteikto ierobežojumu ilgums Covid-19 pandēmijas novēršanai un nepieciešamība saglabāt ierobežojumus ir saasinājusi gan smagos ekonomiskos traucējumus galvenajiem vīna nozares produktu noieta tirgiem, gan no tiem izrietošo negatīvo ietekmi uz pieprasījumu pēc vīna. |
| --- | --- |

(3)

Tādējādi dalībvalstu noteikto ierobežojumu ilgums Covid-19 pandēmijas novēršanai un nepieciešamība saglabāt ierobežojumus ir saasinājusi gan smagos ekonomiskos traucējumus galvenajiem vīna nozares produktu noieta tirgiem, gan no tiem izrietošo negatīvo ietekmi uz pieprasījumu pēc vīna.

| (4) | Ņemot vērā šos īpaši smagos tirgus traucējumus un aizvien sarežģītākos apstākļus vīna nozarē – sākot ar to, ka ASV 2019. gada oktobrī noteica tarifus Savienības vīnu importam, un turpinot ar pasaules mēroga Covid-19 pandēmijas dēļ noteikto ierobežojumu joprojām jūtamajām sekām –, Savienības vīna nozares tirgus dalībnieki turpina saskarties ar ārkārtējām grūtībām. Tāpēc vīna nozarei ir nepieciešama turpmāka palīdzība. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā šos īpaši smagos tirgus traucējumus un aizvien sarežģītākos apstākļus vīna nozarē – sākot ar to, ka ASV 2019. gada oktobrī noteica tarifus Savienības vīnu importam, un turpinot ar pasaules mēroga Covid-19 pandēmijas dēļ noteikto ierobežojumu joprojām jūtamajām sekām –, Savienības vīna nozares tirgus dalībnieki turpina saskarties ar ārkārtējām grūtībām. Tāpēc vīna nozarei ir nepieciešama turpmāka palīdzība.

| (5) | Par būtiski svarīgu rīcību vīna nozares tirgus stāvokļa uzlabošanai tiek uzskatīta krīzes pārvarēšanas pasākumu turpināšana un Deleģētās regulas (ES) 2020/592 ieviestā maksimālā Savienības ieguldījuma palielināšana. Konkrēti, šie pasākumi ir būtiski, lai no Savienības tirgus izņemtu vīna daudzumus, kas citādi negatīvi ietekmētu tirgus cenas, kā arī lai ar tirgus dalībnieku naudas plūsmas uzlabošanu samazinātu tirgus dalībnieku finansiālo ieguldījumu savās darbībās. Tomēr ar Deleģēto regulu (ES) 2020/1275 (3) nesen grozītās Deleģētās regulas (ES) 2020/592 īstenošana liecina, ka pašreizējais 2020. gada 15. oktobra termiņš, kas noteikts Deleģētās regulas (ES) 2020/592 10. pantā, neļauj dalībvalstīm un vīna nozares tirgus dalībniekiem visus nepieciešamos pasākumus īstenot efektīvi. Konkrēti, nestabilās sanitārās situācijas un tās kontrolei noteikto dažādo valsts ierobežojumu neprognozējamā termiņa dēļ dalībvalstīm bija grūti plānot un savās vīna nozares atbalsta programmās ieviest papildu pasākumus, lai no šiem pasākumiem un palielinātā finansējuma tirgus dalībnieki līdz 2020. gada 15. oktobrim varētu gūt labumu. Šā termiņa pagarināšana līdz 2021. gada 15. oktobrim ļautu dalībvalstīm ieviest dažus pasākumus sezonas vēlākā posmā un sniegtu tirgus dalībniekiem papildu iespējas pieteikties atbalstam. Ņemot vērā to, ka Covid-19 pandēmija, visticamāk, nebūs beigusies arī pēc 2020. gada un turpināsies ievērojami ilgu laiku 2021. finanšu gadā, šāds pagarinājums ne tikai palīdzētu novērst pašreizējos tirgus traucējumus, bet arī dotu iespēju izvairīties no situācijas turpmākās pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(5)

Par būtiski svarīgu rīcību vīna nozares tirgus stāvokļa uzlabošanai tiek uzskatīta krīzes pārvarēšanas pasākumu turpināšana un Deleģētās regulas (ES) 2020/592 ieviestā maksimālā Savienības ieguldījuma palielināšana. Konkrēti, šie pasākumi ir būtiski, lai no Savienības tirgus izņemtu vīna daudzumus, kas citādi negatīvi ietekmētu tirgus cenas, kā arī lai ar tirgus dalībnieku naudas plūsmas uzlabošanu samazinātu tirgus dalībnieku finansiālo ieguldījumu savās darbībās. Tomēr ar Deleģēto regulu (ES) 2020/1275 (3) nesen grozītās Deleģētās regulas (ES) 2020/592 īstenošana liecina, ka pašreizējais 2020. gada 15. oktobra termiņš, kas noteikts Deleģētās regulas (ES) 2020/592 10. pantā, neļauj dalībvalstīm un vīna nozares tirgus dalībniekiem visus nepieciešamos pasākumus īstenot efektīvi. Konkrēti, nestabilās sanitārās situācijas un tās kontrolei noteikto dažādo valsts ierobežojumu neprognozējamā termiņa dēļ dalībvalstīm bija grūti plānot un savās vīna nozares atbalsta programmās ieviest papildu pasākumus, lai no šiem pasākumiem un palielinātā finansējuma tirgus dalībnieki līdz 2020. gada 15. oktobrim varētu gūt labumu. Šā termiņa pagarināšana līdz 2021. gada 15. oktobrim ļautu dalībvalstīm ieviest dažus pasākumus sezonas vēlākā posmā un sniegtu tirgus dalībniekiem papildu iespējas pieteikties atbalstam. Ņemot vērā to, ka Covid-19 pandēmija, visticamāk, nebūs beigusies arī pēc 2020. gada un turpināsies ievērojami ilgu laiku 2021. finanšu gadā, šāds pagarinājums ne tikai palīdzētu novērst pašreizējos tirgus traucējumus, bet arī dotu iespēju izvairīties no situācijas turpmākās pasliktināšanās.

| (6) | Minēto iemeslu dēļ tiek uzskatīts par nepieciešamu Deleģētās regulas (ES) 2020/592 2., 3. un 4. pantā un 5.a–9. pantā noteikto pasākumu piemērošanu pagarināt līdz 2021. gada 15. oktobrim. |
| --- | --- |

(6)

Minēto iemeslu dēļ tiek uzskatīts par nepieciešamu Deleģētās regulas (ES) 2020/592 2., 3. un 4. pantā un 5.a–9. pantā noteikto pasākumu piemērošanu pagarināt līdz 2021. gada 15. oktobrim.

| (7) | Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2020/592 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Deleģētā regula (ES) 2020/592 būtu attiecīgi jāgroza.

| (8) | Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, jo īpaši ņemot vērā pašreizējos tirgus traucējumus un šā stāvokļa smago ietekmi uz Savienības vīna nozari, kā arī tā turpināšanos un iespējamo pasliktināšanos, ir jārīkojas nekavējoties un steidzami jānodrošina to pasākumu turpmāka īstenošana, kas jau ir ieviesti minēto negatīvo seku mazināšanai. Tūlītējas rīcības novilcināšana draudētu vīna nozarē pastiprināt tirgus traucējumus un kaitētu tās ražošanai un tirgus apstākļiem. Tāpēc šī regula būtu jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 228. pantā paredzēto steidzamības procedūru. |
| --- | --- |

(8)

Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, jo īpaši ņemot vērā pašreizējos tirgus traucējumus un šā stāvokļa smago ietekmi uz Savienības vīna nozari, kā arī tā turpināšanos un iespējamo pasliktināšanos, ir jārīkojas nekavējoties un steidzami jānodrošina to pasākumu turpmāka īstenošana, kas jau ir ieviesti minēto negatīvo seku mazināšanai. Tūlītējas rīcības novilcināšana draudētu vīna nozarē pastiprināt tirgus traucējumus un kaitētu tās ražošanai un tirgus apstākļiem. Tāpēc šī regula būtu jāpieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 228. pantā paredzēto steidzamības procedūru.

| (9) | Ņemot vērā vajadzību rīkoties nekavējoties, nepieļaut kavējumus to pasākumu īstenošanā, ar kuriem nodrošina krīzes pārvarēšanu Savienības vīna nozarē, un garantēt vienmērīgu pāreju no viena finanšu gada uz otru, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2020. gada 16. oktobra, |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā vajadzību rīkoties nekavējoties, nepieļaut kavējumus to pasākumu īstenošanā, ar kuriem nodrošina krīzes pārvarēšanu Savienības vīna nozarē, un garantēt vienmērīgu pāreju no viena finanšu gada uz otru, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tā būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2020. gada 16. oktobra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Deleģētajā regulā (ES) 2020/592

Deleģēto regulu (ES) 2020/592 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

  “2. pants
  Atkāpes no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 43. panta
  Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 43. panta, 2020. un 2021. finanšu gadā ar avansa maksājumiem vai maksājumiem no atbalsta programmām vīna nozarē drīkst finansēt arī šīs regulas 3. un 4. pantā noteiktos pasākumus.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 2. pantu aizstāj ar šādu:

“2. pants

Atkāpes no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 43. panta

Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 43. panta, 2020. un 2021. finanšu gadā ar avansa maksājumiem vai maksājumiem no atbalsta programmām vīna nozarē drīkst finansēt arī šīs regulas 3. un 4. pantā noteiktos pasākumus.”;

| 2) | regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 47. panta 1. punkta, 2020. un 2021. gadā “priekšlaicīga ražas novākšana” ir nenogatavojušos vīnogu ķekaru pilnīga iznīcināšana vai nolasīšana visā saimniecībā vai saimniecības daļā, bet ar nosacījumu, ka priekšlaicīgu ražas novākšanu veic visā attiecīgajā zemes gabalā.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 7. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1308/2013 47. panta 1. punkta, 2020. un 2021. gadā “priekšlaicīga ražas novākšana” ir nenogatavojušos vīnogu ķekaru pilnīga iznīcināšana vai nolasīšana visā saimniecībā vai saimniecības daļā, bet ar nosacījumu, ka priekšlaicīgu ražas novākšanu veic visā attiecīgajā zemes gabalā.”;

| 3) | regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

  “10. pants
  Uz laiku palielinātā Savienības ieguldījuma piemērošana
  Šīs regulas 5.a pantu, 6. pantu, 7. panta 2. punktu, 8. un 9. pantu piemēro darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes izraudzījušās no šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ne vēlāk kā 2021. gada 15. oktobrī.” |
| --- | --- |

3)

regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Uz laiku palielinātā Savienības ieguldījuma piemērošana

Šīs regulas 5.a pantu, 6. pantu, 7. panta 2. punktu, 8. un 9. pantu piemēro darbībām, ko dalībvalstu kompetentās iestādes izraudzījušās no šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ne vēlāk kā 2021. gada 15. oktobrī.”

2. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2020. gada 16. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/592 (2020. gada 30. aprīlis) par pagaidu ārkārtas pasākumiem, ar kuriem atkāpjas no konkrētiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumiem, lai novērstu Covid-19 pandēmijas un ar to saistīto pasākumu izraisītos tirgus traucējumus augļu un dārzeņu nozarē un vīna nozarē (OV L 140, 4.5.2020., 6. lpp.).

2

(3)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/1275 (2020. gada 6. jūlijs) ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2020/592 par pagaidu ārkārtas pasākumiem, ar kuriem atkāpjas no konkrētiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumiem, lai novērstu Covid-19 pandēmijas un ar to saistīto pasākumu izraisītos tirgus traucējumus augļu un dārzeņu nozarē un vīna nozarē (OV L 300, 14.9.2020., 26. lpp.).

3

---

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/201 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/201

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/96

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2015/2283 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū 3′-sialillaktozes nātrija sāli un groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 (2015. gada 25. novembris) par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulā (ES) 2015/2283 paredzēts, ka Savienībā tirgū drīkst laist tikai tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti Savienības sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (ES) 2015/2283 paredzēts, ka Savienībā tirgū drīkst laist tikai tādus jaunos pārtikas produktus, kas ir atļauti un iekļauti Savienības sarakstā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 8. pantu tika pieņemta Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2), ar ko izveido atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu.

| (3) | 2019. gada 28. februārī uzņēmums Glycom A/S (“pieteikuma iesniedzējs”) Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punktu iesniedza pieteikumu, kurā lūdza atļaut kā jaunu pārtikas produktu Savienības tirgū laist 3′-sialillaktozes (“3′-SL”) nātrija sāli, kas iegūts mikrobioloģiskajā fermentācijā ar Escherichia coli celma K12 DH1 ģenētiski modificētu celmu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza atļaut 3′-SL nātrija sāli izmantot kā jaunu pārtikas produktu nearomatizētos pasterizētos un nearomatizētos sterilizētos piena produktos, aromatizētos un nearomatizētos raudzētos produktos uz piena bāzes, tostarp termiski apstrādātos produktos, dzērienos (aromatizētos dzērienos, izņemot dzērienus, kuru pH ir mazāks par 5), graudaugu batoniņos, maisījumos zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumos zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikā un bērnu pārtikā, kas paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 609/2013 (3) dotajai definīcijai, dzērienos uz piena bāzes un līdzīgos produktos, kas paredzēti maziem bērniem, pilnīgos uztura aizstājējos svara kontrolei, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētā pārtikā, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, un uztura bagātinātājos, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (4) dotajai definīcijai un paredzēti visām lietotāju grupām, izņemot zīdaiņus un mazus bērnus. Pieteikuma iesniedzējs arī ierosināja nosacījumu, ka 3′-sialillaktozes nātrija sāli saturošus uztura bagātinātājus nevajadzētu lietot, ja tajā pašā dienā tiek patērēti citi pārtikas produkti, kam pievienots 3′-sialillaktozes nātrija sāls. |
| --- | --- |

(3)

2019. gada 28. februārī uzņēmums Glycom A/S (“pieteikuma iesniedzējs”) Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 1. punktu iesniedza pieteikumu, kurā lūdza atļaut kā jaunu pārtikas produktu Savienības tirgū laist 3′-sialillaktozes (“3′-SL”) nātrija sāli, kas iegūts mikrobioloģiskajā fermentācijā ar Escherichia coli celma K12 DH1 ģenētiski modificētu celmu. Pieteikuma iesniedzējs lūdza atļaut 3′-SL nātrija sāli izmantot kā jaunu pārtikas produktu nearomatizētos pasterizētos un nearomatizētos sterilizētos piena produktos, aromatizētos un nearomatizētos raudzētos produktos uz piena bāzes, tostarp termiski apstrādātos produktos, dzērienos (aromatizētos dzērienos, izņemot dzērienus, kuru pH ir mazāks par 5), graudaugu batoniņos, maisījumos zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumos zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikā un bērnu pārtikā, kas paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 609/2013 (3) dotajai definīcijai, dzērienos uz piena bāzes un līdzīgos produktos, kas paredzēti maziem bērniem, pilnīgos uztura aizstājējos svara kontrolei, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētā pārtikā, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, un uztura bagātinātājos, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/46/EK (4) dotajai definīcijai un paredzēti visām lietotāju grupām, izņemot zīdaiņus un mazus bērnus. Pieteikuma iesniedzējs arī ierosināja nosacījumu, ka 3′-sialillaktozes nātrija sāli saturošus uztura bagātinātājus nevajadzētu lietot, ja tajā pašā dienā tiek patērēti citi pārtikas produkti, kam pievienots 3′-sialillaktozes nātrija sāls.

| (4) | Vēl pieteikuma iesniedzējs 2019. gada 28. februārī Komisijai iesniedza pieprasījumu aizsargāt īpašniekdatus attiecībā uz vairākiem pieteikuma pamatošanai iesniegtajiem pētījumiem, proti, ar autortiesībām aizsargātajiem analītiskajiem ziņojumiem par struktūru salīdzinājumu, kuram izmantota tādas 3′-SL kodolmagnētiskā rezonanse (“KMR”), kas producēta bakteriālajā fermentācijā ar cilvēka pienā dabiski esošo 3′-SL (5), sīki raksturojošajiem datiem par ražošanā izmantotajiem baktēriju celmiem (6) un šo celmu sertifikātiem (7), izejvielu un pārstrādes palīglīdzekļu specifikācijām (8), dažādo 3′-SL nātrija sāls partiju analīžu sertifikātiem (9), analītiskajām metodēm un validācijas ziņojumiem (10), 3′-SL nātrija sāls stabilitātes ziņojumiem (11), sīku ražošanas procesa aprakstu (12), laboratorijas akreditācijas sertifikātiem (13), uzņemtās 3′-SL devas novērtējuma ziņojumiem (14), in vitro zīdītāju šūnu mikrokodolu testu ar 3′-SL nātrija sāli (15), in vitro zīdītāju šūnu mikrokodolu testu ar radniecīgo savienojumu – 6′-sialillaktozes (“6′-SL”) nātrija sāli (16), baktēriju reversās mutācijas testu ar 3′-SL nātrija sāli (17), baktēriju reversās mutācijas testu ar 6′-SL nātrija sāli (18), 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 14 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām (19), 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 90 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām, t. sk. statistiski svarīgo novērojumu kopsavilkuma tabulu (20), 6′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 14 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām (21) un 6′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 90 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām, t. sk. statistiski svarīgo novērojumu kopsavilkuma tabulu (22). |
| --- | --- |

(4)

Vēl pieteikuma iesniedzējs 2019. gada 28. februārī Komisijai iesniedza pieprasījumu aizsargāt īpašniekdatus attiecībā uz vairākiem pieteikuma pamatošanai iesniegtajiem pētījumiem, proti, ar autortiesībām aizsargātajiem analītiskajiem ziņojumiem par struktūru salīdzinājumu, kuram izmantota tādas 3′-SL kodolmagnētiskā rezonanse (“KMR”), kas producēta bakteriālajā fermentācijā ar cilvēka pienā dabiski esošo 3′-SL (5), sīki raksturojošajiem datiem par ražošanā izmantotajiem baktēriju celmiem (6) un šo celmu sertifikātiem (7), izejvielu un pārstrādes palīglīdzekļu specifikācijām (8), dažādo 3′-SL nātrija sāls partiju analīžu sertifikātiem (9), analītiskajām metodēm un validācijas ziņojumiem (10), 3′-SL nātrija sāls stabilitātes ziņojumiem (11), sīku ražošanas procesa aprakstu (12), laboratorijas akreditācijas sertifikātiem (13), uzņemtās 3′-SL devas novērtējuma ziņojumiem (14), in vitro zīdītāju šūnu mikrokodolu testu ar 3′-SL nātrija sāli (15), in vitro zīdītāju šūnu mikrokodolu testu ar radniecīgo savienojumu – 6′-sialillaktozes (“6′-SL”) nātrija sāli (16), baktēriju reversās mutācijas testu ar 3′-SL nātrija sāli (17), baktēriju reversās mutācijas testu ar 6′-SL nātrija sāli (18), 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 14 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām (19), 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 90 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām, t. sk. statistiski svarīgo novērojumu kopsavilkuma tabulu (20), 6′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 14 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām (21) un 6′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 90 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām, t. sk. statistiski svarīgo novērojumu kopsavilkuma tabulu (22).

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu Komisija 2019. gada 12. jūnijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) pieprasīja veikt 3′-SL nātrija sāls kā jauna pārtikas produkta novērtējumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 10. panta 3. punktu Komisija 2019. gada 12. jūnijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (“Iestāde”) pieprasīja veikt 3′-SL nātrija sāls kā jauna pārtikas produkta novērtējumu.

| (6) | 2020. gada 25. martā Iestāde pieņēma zinātnisku atzinumu par 3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāls kā jauna pārtikas produkta nekaitīgumu saskaņā ar Regulu (EK) 2015/2283 (23). |
| --- | --- |

(6)

2020. gada 25. martā Iestāde pieņēma zinātnisku atzinumu par 3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāls kā jauna pārtikas produkta nekaitīgumu saskaņā ar Regulu (EK) 2015/2283 (23).

| (7) | Savā zinātniskajā atzinumā Iestāde secināja, ka ierosinātajām lietotāju mērķgrupām 3′-SL nātrija sāls ir drošs, ja tiek ievēroti ierosinātie lietošanas nosacījumi. Tāpēc minētais zinātniskais atzinums ir pietiekams pamats noteikt, ka 3′-SL nātrija sāls, izmantots nearomatizētos pasterizētos un nearomatizētos sterilizētos piena produktos, aromatizētos un nearomatizētos raudzētos produktos uz piena bāzes, tostarp termiski apstrādātos produktos, dzērienos (aromatizētos dzērienos, izņemot dzērienus, kuru pH ir mazāks par 5), graudaugu batoniņos, maisījumos zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumos zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikā un bērnu pārtikā, kas paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, dzērienos uz piena bāzes un līdzīgos produktos, kas paredzēti maziem bērniem, pilnīgos uztura aizstājējos svara kontrolei, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētā pārtikā, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, un uztura bagātinātājos, kas atbilst Direktīvā 2002/46/EK dotajai definīcijai, atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

(7)

Savā zinātniskajā atzinumā Iestāde secināja, ka ierosinātajām lietotāju mērķgrupām 3′-SL nātrija sāls ir drošs, ja tiek ievēroti ierosinātie lietošanas nosacījumi. Tāpēc minētais zinātniskais atzinums ir pietiekams pamats noteikt, ka 3′-SL nātrija sāls, izmantots nearomatizētos pasterizētos un nearomatizētos sterilizētos piena produktos, aromatizētos un nearomatizētos raudzētos produktos uz piena bāzes, tostarp termiski apstrādātos produktos, dzērienos (aromatizētos dzērienos, izņemot dzērienus, kuru pH ir mazāks par 5), graudaugu batoniņos, maisījumos zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumos zīdaiņiem, apstrādātu graudaugu pārtikā un bērnu pārtikā, kas paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, dzērienos uz piena bāzes un līdzīgos produktos, kas paredzēti maziem bērniem, pilnīgos uztura aizstājējos svara kontrolei, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētā pārtikā, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 609/2013 dotajai definīcijai, un uztura bagātinātājos, kas atbilst Direktīvā 2002/46/EK dotajai definīcijai, atbilst Regulas (ES) 2015/2283 12. panta 1. punktam.

| (8) | Iestāde savā zinātniskajā atzinumā konstatēja, ka secinājumus par 3′-SL nātrija sāls nekaitīgumu tā nebūtu varējusi izdarīt bez datiem, kas ietverti ar autortiesībām aizsargātajos analītiskajos ziņojumos par struktūru salīdzinājumu, kuram izmantota tādas 3′-SL kodolmagnētiskā rezonanse (“KMR”), kas producēta bakteriālajā fermentācijā ar cilvēka pienā dabiski esošo 3′-SL, sīki raksturojošajiem datiem par ražošanā izmantotajiem baktēriju celmiem un šo celmu sertifikātiem, izejvielu un pārstrādes palīglīdzekļu specifikācijām, dažādo 3′-SL nātrija sāls partiju analīžu sertifikātiem, analītiskajām metodēm un validācijas ziņojumiem, 3′-SL nātrija sāls stabilitātes ziņojumiem, sīka ražošanas procesa apraksta, laboratorijas akreditācijas sertifikātiem, uzņemtās 3′-SL devas novērtējuma ziņojumiem, in vitro zīdītāju šūnu mikrokodolu testa ar 3′-SL nātrija sāli, baktēriju reversās mutācijas testa ar 3′-SL nātrija sāli, 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 14 dienu pētījuma ar jaundzimušām žurkām un 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 90 dienu pētījuma ar jaundzimušām žurkām, t. sk. statistiski svarīgo novērojumu kopsavilkuma tabulas. |
| --- | --- |

(8)

Iestāde savā zinātniskajā atzinumā konstatēja, ka secinājumus par 3′-SL nātrija sāls nekaitīgumu tā nebūtu varējusi izdarīt bez datiem, kas ietverti ar autortiesībām aizsargātajos analītiskajos ziņojumos par struktūru salīdzinājumu, kuram izmantota tādas 3′-SL kodolmagnētiskā rezonanse (“KMR”), kas producēta bakteriālajā fermentācijā ar cilvēka pienā dabiski esošo 3′-SL, sīki raksturojošajiem datiem par ražošanā izmantotajiem baktēriju celmiem un šo celmu sertifikātiem, izejvielu un pārstrādes palīglīdzekļu specifikācijām, dažādo 3′-SL nātrija sāls partiju analīžu sertifikātiem, analītiskajām metodēm un validācijas ziņojumiem, 3′-SL nātrija sāls stabilitātes ziņojumiem, sīka ražošanas procesa apraksta, laboratorijas akreditācijas sertifikātiem, uzņemtās 3′-SL devas novērtējuma ziņojumiem, in vitro zīdītāju šūnu mikrokodolu testa ar 3′-SL nātrija sāli, baktēriju reversās mutācijas testa ar 3′-SL nātrija sāli, 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 14 dienu pētījuma ar jaundzimušām žurkām un 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 90 dienu pētījuma ar jaundzimušām žurkām, t. sk. statistiski svarīgo novērojumu kopsavilkuma tabulas.

| (9) | Saņēmusi Iestādes zinātnisko atzinumu, Komisija lūdza pieteikuma iesniedzēju sīkāk precizēt, kāds ir pamatojums īpašumtiesību prasībai attiecībā uz analītiskajiem ziņojumiem par struktūru salīdzinājumu, kuram izmantota tādas 3′-SL kodolmagnētiskā rezonanse (“KMR”), kas producēta bakteriālajā fermentācijā ar cilvēka pienā dabiski esošo 3′-SL, sīki raksturojošajiem datiem par ražošanā izmantotajiem baktēriju celmiem un šo celmu sertifikātiem, izejvielu un pārstrādes palīglīdzekļu specifikācijām, dažādo 3′-SL nātrija sāls partiju analīžu sertifikātiem, analītiskajām metodēm un validācijas ziņojumiem, 3′-SL nātrija sāls stabilitātes ziņojumiem, sīku ražošanas procesa aprakstu, laboratorijas akreditācijas sertifikātiem, uzņemtās 3′-SL devas novērtējuma ziņojumiem, in vitro zīdītāju šūnu mikrokodolu testu ar 3′-SL nātrija sāli, baktēriju reversās mutācijas testu ar 3′-SL nātrija sāli, 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 14 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām un 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 90 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām, t. sk. statistiski svarīgo novērojumu kopsavilkuma tabulu, un precizēt prasību izmantot ekskluzīvas tiesības atsaukties uz šiem pētījumiem, kā minēts Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punkta b) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(9)

Saņēmusi Iestādes zinātnisko atzinumu, Komisija lūdza pieteikuma iesniedzēju sīkāk precizēt, kāds ir pamatojums īpašumtiesību prasībai attiecībā uz analītiskajiem ziņojumiem par struktūru salīdzinājumu, kuram izmantota tādas 3′-SL kodolmagnētiskā rezonanse (“KMR”), kas producēta bakteriālajā fermentācijā ar cilvēka pienā dabiski esošo 3′-SL, sīki raksturojošajiem datiem par ražošanā izmantotajiem baktēriju celmiem un šo celmu sertifikātiem, izejvielu un pārstrādes palīglīdzekļu specifikācijām, dažādo 3′-SL nātrija sāls partiju analīžu sertifikātiem, analītiskajām metodēm un validācijas ziņojumiem, 3′-SL nātrija sāls stabilitātes ziņojumiem, sīku ražošanas procesa aprakstu, laboratorijas akreditācijas sertifikātiem, uzņemtās 3′-SL devas novērtējuma ziņojumiem, in vitro zīdītāju šūnu mikrokodolu testu ar 3′-SL nātrija sāli, baktēriju reversās mutācijas testu ar 3′-SL nātrija sāli, 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 14 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām un 3′-SL nātrija sāls orālā toksiskuma 90 dienu pētījumu ar jaundzimušām žurkām, t. sk. statistiski svarīgo novērojumu kopsavilkuma tabulu, un precizēt prasību izmantot ekskluzīvas tiesības atsaukties uz šiem pētījumiem, kā minēts Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

| (10) | Pieteikuma iesniedzējs paziņoja, ka pieteikuma iesniegšanas laikā tam saskaņā ar valsts tiesību aktiem bija ekskluzīvas īpašumtiesības atsaukties uz šiem pētījumiem un tāpēc trešās personas minētajiem pētījumiem nevarēja nedz likumīgi piekļūt, nedz tos izmantot. |
| --- | --- |

(10)

Pieteikuma iesniedzējs paziņoja, ka pieteikuma iesniegšanas laikā tam saskaņā ar valsts tiesību aktiem bija ekskluzīvas īpašumtiesības atsaukties uz šiem pētījumiem un tāpēc trešās personas minētajiem pētījumiem nevarēja nedz likumīgi piekļūt, nedz tos izmantot.

| (11) | Komisija novērtēja visu pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju un konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs ir pietiekami pamatojis Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punktā noteikto prasību izpildi. Tāpēc pieteikuma iesniedzēja dokumentācijā ietvertie dati, uz kuru pamata Iestāde noteikusi jaunā pārtikas produkta nekaitīgumu un izdarījusi secinājumus par 3′-SL nātrija sāls nekaitīgumu, un bez kuriem Iestāde nebūtu varējusi jauno pārtikas produktu novērtēt, Iestādei nebūtu vēlāk jāizmanto neviena cita pieteikuma iesniedzēja labā piecus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Līdz ar to minētajā laikposmā 3′-SL nātrija sāli laist Savienības tirgū būtu jāatļauj tikai pieteikuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

(11)

Komisija novērtēja visu pieteikuma iesniedzēja sniegto informāciju un konstatēja, ka pieteikuma iesniedzējs ir pietiekami pamatojis Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punktā noteikto prasību izpildi. Tāpēc pieteikuma iesniedzēja dokumentācijā ietvertie dati, uz kuru pamata Iestāde noteikusi jaunā pārtikas produkta nekaitīgumu un izdarījusi secinājumus par 3′-SL nātrija sāls nekaitīgumu, un bez kuriem Iestāde nebūtu varējusi jauno pārtikas produktu novērtēt, Iestādei nebūtu vēlāk jāizmanto neviena cita pieteikuma iesniedzēja labā piecus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Līdz ar to minētajā laikposmā 3′-SL nātrija sāli laist Savienības tirgū būtu jāatļauj tikai pieteikuma iesniedzējam.

| (12) | Tomēr, lai gan 3′-SL nātrija sāls atļaujas izmantošana un tiesības atsaukties uz pieteikuma iesniedzēja dokumentācijā ietvertajiem datiem ir vienīgi pieteikuma iesniedzējam, tas citiem pieteikuma iesniedzējiem neliedz pieteikties uz atļauju laist tirgū to pašu jauno pārtikas produktu ar nosacījumu, ka pieteikuma pamatā ir likumīgi iegūta informācija, kas pamato šādas atļaujas piešķiršanu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr, lai gan 3′-SL nātrija sāls atļaujas izmantošana un tiesības atsaukties uz pieteikuma iesniedzēja dokumentācijā ietvertajiem datiem ir vienīgi pieteikuma iesniedzējam, tas citiem pieteikuma iesniedzējiem neliedz pieteikties uz atļauju laist tirgū to pašu jauno pārtikas produktu ar nosacījumu, ka pieteikuma pamatā ir likumīgi iegūta informācija, kas pamato šādas atļaujas piešķiršanu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/2283.

| (13) | Saskaņā ar 3′-SL nātrija sāli saturošu uztura bagātinātāju lietošanas nosacījumiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs un novērtējusi Iestāde, ar atbilstoša marķējuma palīdzību patērētāji ir jāinformē, ka 3′-SL nātrija sāli saturošus uztura bagātinātājus nevajadzētu lietot tajā dienā, kad tiek patērēti citi pārtikas produkti, kam pievienots 3′-SL nātrija sāls. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar 3′-SL nātrija sāli saturošu uztura bagātinātāju lietošanas nosacījumiem, kurus ierosinājis pieteikuma iesniedzējs un novērtējusi Iestāde, ar atbilstoša marķējuma palīdzību patērētāji ir jāinformē, ka 3′-SL nātrija sāli saturošus uztura bagātinātājus nevajadzētu lietot tajā dienā, kad tiek patērēti citi pārtikas produkti, kam pievienots 3′-SL nātrija sāls.

| (14) | Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (15) | Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā regulā noteiktie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Atļauto jauno pārtikas produktu Savienības sarakstā, kas izveidots ar Īstenošanas regulu (ES) 2017/2470, iekļauj 3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāli, kura specifikācijas dotas šīs regulas pielikumā.

2.   Piecus gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas tikai sākotnējam pieteikuma iesniedzējam:

uzņēmumam Glycom A/S;

adrese: Kogle Allé 4, DK-2970 Hørsholm, Dānija,

ir atļauts laist Savienības tirgū 1. punktā minēto jauno pārtikas produktu, ja vien vēlāk atļauju attiecībā uz jauno pārtikas produktu nesaņem cits pieteikuma iesniedzējs, neatsaucoties uz datiem, kas aizsargāti saskaņā ar 2. pantu, vai vienojoties ar pieteikuma iesniedzēju.

3.   Šā panta 1. punktā minētajā Savienības saraksta ierakstā iekļauj pielikumā noteiktos lietošanas nosacījumus un marķēšanas prasības.

2. pants

Pieteikuma dokumentācijā ietvertos datus, uz kuru pamata Iestāde ir novērtējusi 3′-sialillaktozes nātrija sāli un kurus pieteikuma iesniedzējs ir norādījis kā tādus, kas atbilst Regulas (ES) 2015/2283 26. panta 2. punktā noteiktajām prasībām, piecus gadus pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas neizmanto neviena cita pieteikuma iesniedzēja labā bez pieteikuma iesniedzēja piekrišanas.

3. pants

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 327, 11.12.2015., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/2470 (2017. gada 20. decembris), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/2283 izveido jauno pārtikas produktu Savienības sarakstu (OV L 351, 30.12.2017., 72. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 609/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/46/EK (2002. gada 10. jūnijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz uztura bagātinātājiem (OV L 183, 12.7.2002., 51. lpp.).

4

(5)  
  Glykos Finland LTD 2019 (nepublicēts).

5

Glykos Finland LTD

(6)  
  Glycom 2019 (nepublicēts).

6

Glycom

(7)  
  Glycom/DSMZ 2018 (nepublicēts).

7

Glycom/DSMZ

(8)  
  Glycom 2019 (nepublicēts).

8

Glycom

(9)  
  Glycom 2019 (nepublicēts).

9

Glycom

(10)  
  Glycom 2019 (nepublicēts).

10

Glycom

(11)  
  Glycom 2019 (nepublicēts).

11

Glycom

(12)  
  Glycom 2018 (nepublicēts).

12

Glycom

(13)  
  Glycom 2019 (nepublicēts).

13

Glycom

(14)  
  Glycom 2019 (nepublicēts).

14

Glycom

(15)  
  Gilby 2019 (nepublicēts).

15

Gilby

(16)  
  Gilby 2018 (nepublicēts).

16

Gilby

(17)  
  Šoltésová, 2019 (nepublicēts).

17

Šoltésová

(18)  
  Šoltésová, 2018 (nepublicēts).

18

Šoltésová

(19)  
  Stannard 2019a (nepublicēts).

19

Stannard

(20)  
  Stannard 2019b (nepublicēts).

20

Stannard

(21)  
  Flaxmer 2018a (nepublicēts).

21

Flaxmer

(22)  
  Flaxmer 2018b (nepublicēts).

22

Flaxmer

(23)  
  EFSA Journal 2020;18(5):6098.

23

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) 2017/2470 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) alfabētiskā secībā iekļauj šādu ierakstu:










  “Atļautais jaunais pārtikas produkts | Jauna pārtikas produkta lietošanas nosacījumi | Īpašas papildu marķēšanas prasības | Citas prasības | Datu aizsardzība |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāls


  (mikrobu avots) | Konkrēta pārtikas kategorija | Maksimālais līmenis (izteikts kā 3′-sialillaktoze) | Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “3′-sialillaktozes nātrija sāls”.
  3′-sialillaktozes nātrija sāli saturošu uztura bagātinātāju marķējumā jābūt norādei:






  a) | tos nelietot, ja tajā pašā dienā uzturā tiek lietoti 3′-sialillaktozes nātrija sāli saturoši pārtikas produkti; |

1)

pielikuma 1. tabulā (“Atļautie jaunie pārtikas produkti”) alfabētiskā secībā iekļauj šādu ierakstu:

“Atļautais jaunais pārtikas produkts

Jauna pārtikas produkta lietošanas nosacījumi

Īpašas papildu marķēšanas prasības

Citas prasības

Datu aizsardzība

3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāls

(mikrobu avots)

Konkrēta pārtikas kategorija

Maksimālais līmenis (izteikts kā 3′-sialillaktoze)

Jaunā pārtikas produkta nosaukums to saturošu pārtikas produktu marķējumā – “3′-sialillaktozes nātrija sāls”.

3′-sialillaktozes nātrija sāli saturošu uztura bagātinātāju marķējumā jābūt norādei:

a)

tos nelietot, ja tajā pašā dienā uzturā tiek lietoti 3′-sialillaktozes nātrija sāli saturoši pārtikas produkti;

| b) | tos nedot zīdaiņiem un maziem bērniem. |
| --- | --- |

b)

tos nedot zīdaiņiem un maziem bērniem.

Atļauts no 2021. gada 18. februāra. Šī iekļaušana ir pamatota ar patentētiem zinātniskajiem pierādījumiem un zinātniskajiem datiem, kas aizsargāti saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 26. pantu.

Pieteikuma iesniedzējs: Glycom A/S, Kogle Allé 4, DK-2970 Hørsholm, Dānija. Datu aizsardzības laikposmā jauno pārtikas produktu – 3′-sialillaktozes nātrija sāli – laist Savienības tirgū ir atļauts tikai uzņēmumam Glycom A/S, ja vien vēlāk atļauju attiecībā uz jauno pārtikas produktu nesaņem cits pieteikuma iesniedzējs, neatsaucoties uz patentētajiem zinātniskajiem pierādījumiem vai zinātniskajiem datiem, kas aizsargāti saskaņā ar Regulas (ES) 2015/2283 26. pantu, vai vienojoties ar uzņēmumu Glycom A/S.

Datu aizsardzības termiņa beigu datums: 2026. gada 18. februāris.”

Nearomatizēti pasterizēti un nearomatizēti sterilizēti (ieskaitot ultrasterilizāciju) piena produkti

0,25 g/l

Aromatizēti raudzēti produkti uz piena bāzes, tostarp termiski apstrādāti produkti

0,25 g/l (dzērieni)

0,5 g/kg (produktos, kas nav dzērieni)

Nearomatizēti raudzēti produkti uz piena bāzes

0,25 g/l (dzērieni)

2,5 g/kg (produktos, kas nav dzērieni)

Dzērieni (aromatizēti dzērieni, izņemot dzērienus, kuru pH ir mazāks par 5)

0,25 g/l

Graudaugu batoniņi

2,5 g/kg

Maisījums zīdaiņiem, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

0,2 g/l lietošanai gatavajā galaproduktā, kas tiek tirgots lietošanai gatavā formā vai jāizšķīdina pēc ražotāja norādījumiem

Papildu ēdināšanas maisījums zīdaiņiem, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

0,15 g/l lietošanai gatavajā galaproduktā, kas tiek tirgots lietošanai gatavā formā vai jāizšķīdina pēc ražotāja norādījumiem

Tāda apstrādātu graudaugu pārtika un bērnu pārtika, kas paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem un kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

0,15 g/l (dzērienos) lietošanai gatavajā galaproduktā, kas tiek tirgots lietošanai gatavā formā vai jāizšķīdina pēc ražotāja norādījumiem

1,25 g/kg produktos, kas nav dzērieni

Dzērieni uz piena bāzes un līdzīgi produkti, kas paredzēti maziem bērniem

0,15 g/l lietošanai gatavajā galaproduktā, kas tiek tirgots lietošanai gatavā formā vai jāizšķīdina pēc ražotāja norādījumiem

Pilnīgi uztura aizstājēji svara kontrolei, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

0,5 g/l (dzērienos)

5 g/kg (produktos, kas nav dzērieni)

Īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzēta pārtika, kas atbilst definīcijai Regulā (ES) Nr. 609/2013

Atbilstoši to personu īpašajām uztura vajadzībām, kurām šie produkti paredzēti

Uztura bagātinātāji, kas atbilst definīcijai Direktīvā 2002/46/EK, izņemot uztura bagātinātājus, kas paredzēti zīdaiņiem un maziem bērniem

0,5 g dienā

| 2) | pielikuma 2. tabulā (“Specifikācijas”) alfabētiskā secībā iekļauj šādu ierakstu:






  “Atļautais jaunais pārtikas produkts | Specifikācijas |
| --- | --- | --- |
| 3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāls


  (mikrobu avots) | Apraksts

  3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāls ir attīrīts balts līdz netīri balts pulveris vai aglomerāts, kas iegūts mikrobioloģiskā procesā un satur ierobežotu laktozes, 3′-sialillaktulozes un siālskābes daudzumu

  Avots: ģenētiski modificēts Escherichia coli celms K-12 DH1

  Definīcija:

  Ķīmiskā formula: C23H38NO19Na
  Ķīmiskais nosaukums: N-acetil-α-D-neiramīnil-(2→3)-β-D-galaktopiranozil-(1→4)-D-glikoze, nātrija sāls
  Molekulmasa: 655,53 Da

  CAS Nr. 128596-80-5

  Parametri/sastāvs

  Izskats: balts līdz netīri balts pulveris vai aglomerāts
  3′-sialillaktozes nātrija sāls, D-laktozes un siālskābes summa (% no sausnas): ≥ 90,0 % (masas %)
  3′-sialillaktozes nātrija sāls (% no sausnas): ≥ 88,0 % (masas %)
  D-laktoze: ≤ 5,0 % (masas %)
  Siālskābe: ≤ 1,5 % (masas %)
  3′-sialillaktuloze: ≤ 5,0 % (masas %)
  Citu ogļhidrātu summa: ≤ 3,0 % (masas %)
  Mitrums: ≤ 8,0 % (masas %)
  Nātrijs: 2,5–4,5 % (masas %)
  Hlorīds: ≤ 1,0 % (masas %)
  pH (20 °C, 5 % šķīdums): 4,5–6,0
  Proteīnu atlikums: ≤ 0,01 % (masas %)

  Mikrobioloģiskie kritēriji

  Kopējais aerobo mezofilo baktēriju koloniju skaits: ≤ 1000 KVV/g

  Enterobacteriaceae: ≤ 10 KVV/g

  Salmonella sp.: 25 g paraugā nekonstatē
  Rauga sēnītes: ≤ 100 KVV/g
  Pelējuma sēnītes: ≤ 100 KVV/g
  Endotoksīnu atlikums: ≤ 10 EV/mg |

2)

pielikuma 2. tabulā (“Specifikācijas”) alfabētiskā secībā iekļauj šādu ierakstu:

“Atļautais jaunais pārtikas produkts

Specifikācijas

3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāls

(mikrobu avots)

Apraksts

3′-sialillaktozes (3′-SL) nātrija sāls ir attīrīts balts līdz netīri balts pulveris vai aglomerāts, kas iegūts mikrobioloģiskā procesā un satur ierobežotu laktozes, 3′-sialillaktulozes un siālskābes daudzumu

Avots: ģenētiski modificēts Escherichia coli celms K-12 DH1

Definīcija:

Ķīmiskā formula: C23H38NO19Na

Ķīmiskais nosaukums: N-acetil-α-D-neiramīnil-(2→3)-β-D-galaktopiranozil-(1→4)-D-glikoze, nātrija sāls

Molekulmasa: 655,53 Da

CAS Nr. 128596-80-5

Parametri/sastāvs

Izskats: balts līdz netīri balts pulveris vai aglomerāts

3′-sialillaktozes nātrija sāls, D-laktozes un siālskābes summa (% no sausnas): ≥ 90,0 % (masas %)

3′-sialillaktozes nātrija sāls (% no sausnas): ≥ 88,0 % (masas %)

D-laktoze: ≤ 5,0 % (masas %)

Siālskābe: ≤ 1,5 % (masas %)

3′-sialillaktuloze: ≤ 5,0 % (masas %)

Citu ogļhidrātu summa: ≤ 3,0 % (masas %)

Mitrums: ≤ 8,0 % (masas %)

Nātrijs: 2,5–4,5 % (masas %)

Hlorīds: ≤ 1,0 % (masas %)

pH (20 °C, 5 % šķīdums): 4,5–6,0

Proteīnu atlikums: ≤ 0,01 % (masas %)

Mikrobioloģiskie kritēriji

Kopējais aerobo mezofilo baktēriju koloniju skaits: ≤ 1000 KVV/g

Enterobacteriaceae: ≤ 10 KVV/g

Salmonella sp.: 25 g paraugā nekonstatē

Rauga sēnītes: ≤ 100 KVV/g

Pelējuma sēnītes: ≤ 100 KVV/g

Endotoksīnu atlikums: ≤ 10 EV/mg

KVV: kolonijas veidojošās vienības; EV: endotoksīnu vienības”

---

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/208 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/208

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/97

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko attiecībā uz jaunu papildu lidojumderīguma prasību ieviešanu groza un labo Regulu (ES) 2015/640

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (1), un jo īpaši tās 17. panta 1. punkta h) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 76. panta 3. punktu Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“Aģentūra”) izdod sertifikācijas specifikācijas un tās regulāri atjaunina, lai nodrošinātu, ka sertifikācijas specifikācijas joprojām atbilst paredzētajam mērķim. Tomēr nav paredzēta prasība, ka gaisa kuģim, kura konstrukcija jau ir sertificēta, tā izgatavošanas vai ekspluatācijas laikā jāatbilst sertifikācijas specifikācijas atjauninātajai versijai. Tādēļ, lai atbalstītu lidojumderīguma uzturēšanu un drošuma uzlabojumus, būtu jāievieš noteikumi par šādu gaisa kuģu atbilstību papildu lidojumderīguma prasībām, kas konstrukcijas sertifikācijas laikā nebija iekļautas sākotnējās sertifikācijas specifikācijās. Šādas papildu lidojumderīguma prasības ir izklāstītas Komisijas Regulā (ES) 2015/640 (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1139 76. panta 3. punktu Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūra (“Aģentūra”) izdod sertifikācijas specifikācijas un tās regulāri atjaunina, lai nodrošinātu, ka sertifikācijas specifikācijas joprojām atbilst paredzētajam mērķim. Tomēr nav paredzēta prasība, ka gaisa kuģim, kura konstrukcija jau ir sertificēta, tā izgatavošanas vai ekspluatācijas laikā jāatbilst sertifikācijas specifikācijas atjauninātajai versijai. Tādēļ, lai atbalstītu lidojumderīguma uzturēšanu un drošuma uzlabojumus, būtu jāievieš noteikumi par šādu gaisa kuģu atbilstību papildu lidojumderīguma prasībām, kas konstrukcijas sertifikācijas laikā nebija iekļautas sākotnējās sertifikācijas specifikācijās. Šādas papildu lidojumderīguma prasības ir izklāstītas Komisijas Regulā (ES) 2015/640 (2).

| (2) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/133 (3) Regulas (ES) 2015/640 I pielikuma 26.60. punktā tika ieviestas papildu lidojumderīguma prasības attiecībā uz dinamiskajiem apstākļiem, kas piemērojamas tādu lielu lidmašīnu pasažieru un salona apkalpes sēdekļiem, kuras nesen izgatavotas, pamatojoties uz konstrukciju, ko Aģentūra jau ir sertificējusi. Lielām lidmašīnām, kuru individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts 2021. gada 18. februārī vai vēlāk, jāatbilst 26.60. punkta prasībām. Covid-19 pandēmija ir izraisījusi lidmašīnu ražošanas aizkavēšanos, tāpēc dažām lidmašīnām, kuru lidojumderīguma sertifikātu bija plānots izsniegt pirms 2021. gada 18. februāra, šis sertifikāts tiks izsniegts pēc minētā datuma. Lai izvairītos no papildu sloga, kas nozarei tiktu uzlikts, ja šajās lidmašīnās sēdekļi būtu jāpārkvalificē atbilstīgi noteikumiem par dinamiskajiem apstākļiem, lidmašīnas, kuru ražošana ir aizkavējusies Covid-19 pandēmijas dēļ, būtu jāatbrīvo no 26.60. punkta prasību izpildes. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/133 (3) Regulas (ES) 2015/640 I pielikuma 26.60. punktā tika ieviestas papildu lidojumderīguma prasības attiecībā uz dinamiskajiem apstākļiem, kas piemērojamas tādu lielu lidmašīnu pasažieru un salona apkalpes sēdekļiem, kuras nesen izgatavotas, pamatojoties uz konstrukciju, ko Aģentūra jau ir sertificējusi. Lielām lidmašīnām, kuru individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts 2021. gada 18. februārī vai vēlāk, jāatbilst 26.60. punkta prasībām. Covid-19 pandēmija ir izraisījusi lidmašīnu ražošanas aizkavēšanos, tāpēc dažām lidmašīnām, kuru lidojumderīguma sertifikātu bija plānots izsniegt pirms 2021. gada 18. februāra, šis sertifikāts tiks izsniegts pēc minētā datuma. Lai izvairītos no papildu sloga, kas nozarei tiktu uzlikts, ja šajās lidmašīnās sēdekļi būtu jāpārkvalificē atbilstīgi noteikumiem par dinamiskajiem apstākļiem, lidmašīnas, kuru ražošana ir aizkavējusies Covid-19 pandēmijas dēļ, būtu jāatbrīvo no 26.60. punkta prasību izpildes.

| (3) | Šā iemesla dēļ Regulas (ES) 2015/640 I pielikuma 26.60. punktā minētais pirmā individuālā lidojumderīguma sertifikāta izsniegšanas datums, kas pašlaik ir 2021. gada 18. februāris, būtu jāsaskaņo ar piemērošanas datumu, kas noteikts attiecībā uz Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1159 (4) I papildinājumā norādīto to lidmašīnu modeļu sarakstu, uz kuriem neattiecas konkrēti Regulas (ES) 2015/640 I pielikuma noteikumi, un kas ir 2021. gada 26. februāris. Ņemot vērā to, ka laikposms starp abiem datumiem ir minimāls, aviācijas drošums netiktu būtiski ietekmēts. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2015/640. |
| --- | --- |

(3)

Šā iemesla dēļ Regulas (ES) 2015/640 I pielikuma 26.60. punktā minētais pirmā individuālā lidojumderīguma sertifikāta izsniegšanas datums, kas pašlaik ir 2021. gada 18. februāris, būtu jāsaskaņo ar piemērošanas datumu, kas noteikts attiecībā uz Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2020/1159 (4) I papildinājumā norādīto to lidmašīnu modeļu sarakstu, uz kuriem neattiecas konkrēti Regulas (ES) 2015/640 I pielikuma noteikumi, un kas ir 2021. gada 26. februāris. Ņemot vērā to, ka laikposms starp abiem datumiem ir minimāls, aviācijas drošums netiktu būtiski ietekmēts. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2015/640.

| (4) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/1159 tika ieviestas jaunas prasības attiecībā uz novecojošiem gaisa kuģiem. Konkrēti, Regulas (ES) 2015/640 I pielikuma 26.334. punkts ļauj noprast, ka visiem pirms 2003. gada 1. septembra izdotu papildu tipa sertifikātu turētājiem dati par pieļaujamajiem bojājumiem būs jāsagatavo neatkarīgi no tā, vai ekspluatanti faktiski pieprasa šos datus. Lai nodrošinātu samērīgu slogu nozarei, vienmēr ir bijis domāts, ka šie dati būtu jāsagatavo tikai tad, ja ekspluatanti to pieprasa, un tikai pēc ekspluatantu pieprasījuma. Tādēļ būtu attiecīgi jālabo Regula (ES) 2015/640. |
| --- | --- |

(4)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/1159 tika ieviestas jaunas prasības attiecībā uz novecojošiem gaisa kuģiem. Konkrēti, Regulas (ES) 2015/640 I pielikuma 26.334. punkts ļauj noprast, ka visiem pirms 2003. gada 1. septembra izdotu papildu tipa sertifikātu turētājiem dati par pieļaujamajiem bojājumiem būs jāsagatavo neatkarīgi no tā, vai ekspluatanti faktiski pieprasa šos datus. Lai nodrošinātu samērīgu slogu nozarei, vienmēr ir bijis domāts, ka šie dati būtu jāsagatavo tikai tad, ja ekspluatanti to pieprasa, un tikai pēc ekspluatantu pieprasījuma. Tādēļ būtu attiecīgi jālabo Regula (ES) 2015/640.

| (5) | Šajā regulā paredzētajos pasākumos minēti grozījumi, kas ieviesti ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/1159, kuru piemēro no 2021. gada 26. februāra. Tādēļ konsekvences labad arī šī regula būtu jāpiemēro no 26. februāra. |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētajos pasākumos minēti grozījumi, kas ieviesti ar Īstenošanas regulu (ES) 2020/1159, kuru piemēro no 2021. gada 26. februāra. Tādēļ konsekvences labad arī šī regula būtu jāpiemēro no 26. februāra.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi ar Regulas (ES) 2018/1139 127. pantu izveidotā komiteja,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2015/640 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Regulas (ES) 2015/640 I pielikumu labo saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2021. gada 26. februāra, izņemot I pielikuma 1. punktu, ko piemēro no 2021. gada 16. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) 2015/640 (2015. gada 23. aprīlis) par lidojumderīguma papildu specifikācijām konkrēta veida ekspluatācijai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 965/2012 (OV L 106, 24.4.2015., 18. lpp.).

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/133 (2019. gada 28. janvāris), ar ko attiecībā uz jaunu lidojumderīguma specifikāciju ieviešanu groza Regulu (ES) 2015/640 (OV L 25, 29.1.2019., 14. lpp.).

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1159 (2020. gada 5. augusts), ar ko attiecībā uz jaunu papildu lidojumderīguma prasību ieviešanu groza Regulas (ES) Nr. 1321/2014 un (ES) 2015/640 (OV L 257, 6.8.2020., 14. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2015/640 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 26.60. punktu aizstāj ar šādu:
  “26.60.   Avārijas nosēšanās – dinamiskie apstākļi

  Tādu lielu lidmašīnu ekspluatantiem, kuras izmanto komerciālos gaisa pārvadājumos pasažieru pārvadāšanai un kuru tips sertificēts 1958. gada 1. janvārī vai vēlāk, un kuru individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts 2021. gada 26. februārī vai vēlāk, attiecībā uz katru sēdekļa tipa konstrukciju, kas apstiprināta ekspluatācijai manevrēšanas, pacelšanās vai nosēšanās laikā, jāpierāda, ka sēdeklī sēdošā persona ir aizsargāta, saskaroties ar slodzēm, kas rodas avārijas nosēšanās apstākļu dēļ. Pierādīšana notiek ar kādu no šiem paņēmieniem:






  a) | sekmīgi pabeigti dinamiskie testi; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma 26.60. punktu aizstāj ar šādu:

“26.60.   Avārijas nosēšanās – dinamiskie apstākļi

Tādu lielu lidmašīnu ekspluatantiem, kuras izmanto komerciālos gaisa pārvadājumos pasažieru pārvadāšanai un kuru tips sertificēts 1958. gada 1. janvārī vai vēlāk, un kuru individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmoreiz izsniegts 2021. gada 26. februārī vai vēlāk, attiecībā uz katru sēdekļa tipa konstrukciju, kas apstiprināta ekspluatācijai manevrēšanas, pacelšanās vai nosēšanās laikā, jāpierāda, ka sēdeklī sēdošā persona ir aizsargāta, saskaroties ar slodzēm, kas rodas avārijas nosēšanās apstākļu dēļ. Pierādīšana notiek ar kādu no šiem paņēmieniem:

a)

sekmīgi pabeigti dinamiskie testi;

| b) | racionāla analīze, kas nodrošina līdzvērtīgu drošumu, pamatojoties uz līdzīgas sēdekļa tipa konstrukcijas dinamiskajiem testiem. |
| --- | --- |

b)

racionāla analīze, kas nodrošina līdzvērtīgu drošumu, pamatojoties uz līdzīgas sēdekļa tipa konstrukcijas dinamiskajiem testiem.

Pirmajā daļā noteiktais pienākums neattiecas uz šādiem sēdekļiem:

| a) | pilotu kabīnes apkalpes sēdekļi; |
| --- | --- |

a)

pilotu kabīnes apkalpes sēdekļi;

| b) | sēdekļi mazas noslodzes lidmašīnās, kuras ir iesaistītas tikai neregulāros komerciālos gaisa pārvadājumos pēc pieprasījuma; |
| --- | --- |

b)

sēdekļi mazas noslodzes lidmašīnās, kuras ir iesaistītas tikai neregulāros komerciālos gaisa pārvadājumos pēc pieprasījuma;

| c) | sēdekļi 1. papildinājuma A.1. tabulā norādīto modeļu lidmašīnās ar minētajā tabulā norādīto ražotāja sērijas numuru.”; |
| --- | --- |

c)

sēdekļi 1. papildinājuma A.1. tabulā norādīto modeļu lidmašīnās ar minētajā tabulā norādīto ražotāja sērijas numuru.”;

| 2) | pielikuma 1. papildinājumu aizstāj ar šādu:


  “1. papildinājums

  To lidmašīnu modeļu saraksts, uz kuriem neattiecas konkrēti I pielikuma (Part-26) noteikumi


  A.1. tabula










  Tipa sertifikāta turētājs | Tips | Modeļi | Ražotāja sērijas numurs | I pielikuma (Part-26) noteikumi, kas NAV piemērojami |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| The Boeing Company | 707 | Visi | | 26.301.–26.334. |
| The Boeing Company | 720 | Visi | | 26.301.–26.334. |
| The Boeing Company | DC-10 | DC-10-10
  DC-10-30
  DC-10-30F | Visi | 26.301.–26.334. |
| The Boeing Company | DC-8 | Visi | | 26.301.–26.334. |
| The Boeing Company | DC-9 | DC-9-11, DC-9-12, DC-9-13, DC-9-14,DC-9-15, DC-9-15F, DC-9-21, DC-9-31,DC-9-32, DC-9-32 (VC-9C), DC-9-32F,DC-9-32F (C-9A, C-9B), DC-9-33F, DC-9-34, DC-9-34F, DC-9-41, DC-9-51 | Visi | 26.301.–26.334. |
| The Boeing Company | MD-90 | MD-90-30 | Visi | 26.301.–26.334. |
| FOKKER SERVICES B.V. | F27 | Mark 100, 200, 300, 400, 500, 600, 700 | Visi | 26.301.–26.334. |
| FOKKER SERVICES B.V. | F28 | Mark 1000, 1000C, 2000, 3000, 3000C, 3000R, 3000RC, 4000 | Visi | 26.301.–26.334. |
| GULFSTREAM AEROSPACE CORP. | G-159 | G-159 (Gulfstream I) | Visi | 26.301.–26.334. |
| GULFSTREAM AEROSPACE CORP. | G-II_III_IV_V | G-1159A (GIII)
  G-1159B (GIIB)
  G-1159 (GII) | Visi | 26.301.–26.334. |
| KELOWNA FLIGHTCRAFT LTD. | CONVAIR 340/440 | 440 | Visi | 26.301.–26.334. |
| LEARJET INC. | Learjet 24/25/31/36/35/55/60 | 24, 24A, 24B, 24B-A, 24D, 24D-A, 24F, 24F-A, 25, 25B, 25C, 25D, 25F | Visi | 26.301.–26.334. |
| LOCKHEED MARTIN CORPORATION | 1329 | Visi | | 26.301.–26.334. |
| LOCKHEED MARTIN CORPORATION | 188 | Visi | | 26.301.–26.334. |
| LOCKHEED MARTIN CORPORATION | 382 | 382, 382B, 382E, 382F, 382G | Visi | 26.301.–26.334. |
| LOCKHEED MARTIN CORPORATION | L-1011 | Visi | | 26.301.–26.334. |
| PT. DIRGANTARA INDONESIA | CN-235 | Visi | | 26.301.–26.334. |
| SABRELINER CORPORATION | NA-265 | NA-265-65 | Visi | 26.301.–26.334. |
| VIKING AIR LIMITED | SD3 | SD3-30
  Sherpa
  SD3 Sherpa | Visi | 26.301.–26.334. |
| VIKING AIR LIMITED | DHC-7 | Visi | | 26.301.–26.334. |
| VIKING AIR LIMITED | CL-215 | CL-215-6B11 | Visi | 26.301.–26.334. |
| TUPOLEV PUBLIC STOCK COMPANY | TU-204 | 204-120CE | Visi | 26.301.–26.334. |
| AIRBUS | A320 sērija | A320-251N, A320-271N | 10033, 10242, 10281 un 10360 | 26.60. |
| AIRBUS | A321 sērija | A321-271NX, A321-251NX | 10071, 10257, 10371 un 10391 | 26.60. |
| AIRBUS | A330 sērija | A330-243, A330-941 | 1844, 1861, 1956, 1978, 1982, 1984, 1987, 1989, 1998, 2007, 2008, 2011, un 2012 | 26.60. |
| ATR-GIE Avions de Transport Régional | ATR 72 sērija | ATR72-212A | 1565,1598, 1620, 1629, 1632, 1637, 1640, 1642,1649,1657, 1660, 1661 | 26.60. |
| The Boeing Company | 737 sērija | 737-8 un 737-9 | 43299, 43304, 43305, 43310, 43321, 43322, 43332, 43334, 43344, 43348, 43391, 43579, 43797, 43798 43799, 43917, 43918, 43919, 43921, 43925, 43927, 43928, 43957, 43973, 43974, 43975, 43976, 44867, 44868, 44873, 60009, 60010, 60040, 60042, 60056, 60057, 60058, 60059, 60060, 60061, 60063, 60064, 60065, 60066, 60068, 60194, 60195, 60389, 60434, 60444, 60455, 61857, 61859, 61862, 61864, 62451, 62452, 62453, 62454, 62533, 63358, 63359, 63360, 64610, 64611, 64612, 62613, 64614, 65899, 66147, 66148, 66150 | 26.60. |

2)

pielikuma 1. papildinājumu aizstāj ar šādu:

“1. papildinājums

To lidmašīnu modeļu saraksts, uz kuriem neattiecas konkrēti I pielikuma (Part-26) noteikumi

A.1. tabula

Tipa sertifikāta turētājs

Tips

Modeļi

Ražotāja sērijas numurs

I pielikuma (Part-26) noteikumi, kas NAV piemērojami

The Boeing Company

707

Visi

26.301.–26.334.

The Boeing Company

720

Visi

26.301.–26.334.

The Boeing Company

DC-10

DC-10-10

DC-10-30

DC-10-30F

Visi

26.301.–26.334.

The Boeing Company

DC-8

Visi

26.301.–26.334.

The Boeing Company

DC-9

DC-9-11, DC-9-12, DC-9-13, DC-9-14,DC-9-15, DC-9-15F, DC-9-21, DC-9-31,DC-9-32, DC-9-32 (VC-9C), DC-9-32F,DC-9-32F (C-9A, C-9B), DC-9-33F, DC-9-34, DC-9-34F, DC-9-41, DC-9-51

Visi

26.301.–26.334.

The Boeing Company

MD-90

MD-90-30

Visi

26.301.–26.334.

FOKKER SERVICES B.V.

F27

Mark 100, 200, 300, 400, 500, 600, 700

Visi

26.301.–26.334.

FOKKER SERVICES B.V.

F28

Mark 1000, 1000C, 2000, 3000, 3000C, 3000R, 3000RC, 4000

Visi

26.301.–26.334.

GULFSTREAM AEROSPACE CORP.

G-159

G-159 (Gulfstream I)

Visi

26.301.–26.334.

GULFSTREAM AEROSPACE CORP.

G-II_III_IV_V

G-1159A (GIII)

G-1159B (GIIB)

G-1159 (GII)

Visi

26.301.–26.334.

KELOWNA FLIGHTCRAFT LTD.

CONVAIR 340/440

440

Visi

26.301.–26.334.

LEARJET INC.

Learjet 24/25/31/36/35/55/60

24, 24A, 24B, 24B-A, 24D, 24D-A, 24F, 24F-A, 25, 25B, 25C, 25D, 25F

Visi

26.301.–26.334.

LOCKHEED MARTIN CORPORATION

1329

Visi

26.301.–26.334.

LOCKHEED MARTIN CORPORATION

188

Visi

26.301.–26.334.

LOCKHEED MARTIN CORPORATION

382

382, 382B, 382E, 382F, 382G

Visi

26.301.–26.334.

LOCKHEED MARTIN CORPORATION

L-1011

Visi

26.301.–26.334.

PT. DIRGANTARA INDONESIA

CN-235

Visi

26.301.–26.334.

SABRELINER CORPORATION

NA-265

NA-265-65

Visi

26.301.–26.334.

VIKING AIR LIMITED

SD3

SD3-30

Sherpa

SD3 Sherpa

Visi

26.301.–26.334.

VIKING AIR LIMITED

DHC-7

Visi

26.301.–26.334.

VIKING AIR LIMITED

CL-215

CL-215-6B11

Visi

26.301.–26.334.

TUPOLEV PUBLIC STOCK COMPANY

TU-204

204-120CE

Visi

26.301.–26.334.

AIRBUS

A320 sērija

A320-251N, A320-271N

10033, 10242, 10281 un 10360

26.60.

AIRBUS

A321 sērija

A321-271NX, A321-251NX

10071, 10257, 10371 un 10391

26.60.

AIRBUS

A330 sērija

A330-243, A330-941

1844, 1861, 1956, 1978, 1982, 1984, 1987, 1989, 1998, 2007, 2008, 2011, un 2012

26.60.

ATR-GIE Avions de Transport Régional

ATR 72 sērija

ATR72-212A

1565,1598, 1620, 1629, 1632, 1637, 1640, 1642,1649,1657, 1660, 1661

26.60.

The Boeing Company

737 sērija

737-8 un 737-9

43299, 43304, 43305, 43310, 43321, 43322, 43332, 43334, 43344, 43348, 43391, 43579, 43797, 43798 43799, 43917, 43918, 43919, 43921, 43925, 43927, 43928, 43957, 43973, 43974, 43975, 43976, 44867, 44868, 44873, 60009, 60010, 60040, 60042, 60056, 60057, 60058, 60059, 60060, 60061, 60063, 60064, 60065, 60066, 60068, 60194, 60195, 60389, 60434, 60444, 60455, 61857, 61859, 61862, 61864, 62451, 62452, 62453, 62454, 62533, 63358, 63359, 63360, 64610, 64611, 64612, 62613, 64614, 65899, 66147, 66148, 66150

26.60.

---

II PIELIKUMS

Regulas I pielikuma 26.334. punkta a) un b) apakšpunktu aizstāj šādiem:

| “a) | Pēc tāda ekspluatanta pieprasījuma, kuram jānodrošina atbilstība 26.370. punkta a) apakšpunkta ii) punktam, pirms 2003. gada 1. septembra izdota izmaiņu apstiprinājuma turētājs:






  i) | veic pieļaujamo bojājumu izvērtēšanu attiecībā uz izmaiņām un publiskotiem remontiem, kas noteikti saskaņā ar 26.332. punkta a) apakšpunkta i) punktu un 26.332. punkta a) apakšpunkta iii) punktu; |
| --- | --- | --- |

“a)

Pēc tāda ekspluatanta pieprasījuma, kuram jānodrošina atbilstība 26.370. punkta a) apakšpunkta ii) punktam, pirms 2003. gada 1. septembra izdota izmaiņu apstiprinājuma turētājs:

i)

veic pieļaujamo bojājumu izvērtēšanu attiecībā uz izmaiņām un publiskotiem remontiem, kas noteikti saskaņā ar 26.332. punkta a) apakšpunkta i) punktu un 26.332. punkta a) apakšpunkta iii) punktu;

| ii) | nosaka un dokumentē saistīto pieļaujamo bojājumu pārbaudi, ja vien tā jau nav veikta. |
| --- | --- |

ii)

nosaka un dokumentē saistīto pieļaujamo bojājumu pārbaudi, ja vien tā jau nav veikta.

| b) | Izmaiņu apstiprinājuma turētājs datus par pieļaujamajiem bojājumiem, kas iegūti saskaņā ar a) apakšpunkta i) punktu veiktajā izvērtēšanā, iesniedz Aģentūrai:






  i) | apstiprināšanai – 24 mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas attiecībā uz pieprasījumiem, kas saņemti pirms 2023. gada 26. februāra, vai |
| --- | --- | --- |

b)

Izmaiņu apstiprinājuma turētājs datus par pieļaujamajiem bojājumiem, kas iegūti saskaņā ar a) apakšpunkta i) punktu veiktajā izvērtēšanā, iesniedz Aģentūrai:

i)

apstiprināšanai – 24 mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas attiecībā uz pieprasījumiem, kas saņemti pirms 2023. gada 26. februāra, vai

| ii) | apstiprināšanai – līdz 2025. gada 26. februārim vai 12 mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas (atkarībā no tā, kas notiek vēlāk) attiecībā uz pieprasījumiem, kas saņemti 2023. gada 26. februārī vai vēlāk.” |
| --- | --- |

ii)

apstiprināšanai – līdz 2025. gada 26. februārim vai 12 mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas (atkarībā no tā, kas notiek vēlāk) attiecībā uz pieprasījumiem, kas saņemti 2023. gada 26. februārī vai vēlāk.”

---

LĒMUMI

| 29.1.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 31/214 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 31/214

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/98

(2021. gada 28. janvāris),

ar ko esbiotrīnu neapstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu esošu aktīvo vielu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 89. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to esošo aktīvo vielu sarakstu, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Esbiotrīns (EK Nr.: nav pieejams, CAS Nr.: 260359-57-7) ir minētajā sarakstā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2) izveido to esošo aktīvo vielu sarakstu, kuras jānovērtē, lai lemtu par to iespējamu apstiprināšanu lietošanai biocīdos. Esbiotrīns (EK Nr.: nav pieejams, CAS Nr.: 260359-57-7) ir minētajā sarakstā.

| (2) | Esbiotrīns ir novērtēts lietošanai biocīdos, kas pieder pie Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītā 18. produkta veida “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei”. |
| --- | --- |

(2)

Esbiotrīns ir novērtēts lietošanai biocīdos, kas pieder pie Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā aprakstītā 18. produkta veida “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju kontrolei”.

| (3) | Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Vācija, un tās kompetentā novērtētājiestāde 2017. gada 11. janvārī Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Par ziņotāju dalībvalsti tika izraudzīta Vācija, un tās kompetentā novērtētājiestāde 2017. gada 11. janvārī Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (“Aģentūra”) iesniedza novērtējuma ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem.

| (4) | Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu Biocīdu komiteja 2020. gada 16. jūnijā (3) pieņēma Aģentūras atzinumu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 7. panta 2. punktu Biocīdu komiteja 2020. gada 16. jūnijā (3) pieņēma Aģentūras atzinumu, ņemot vērā kompetentās novērtētājiestādes secinājumus.

| (5) | Saskaņā ar minēto atzinumu nav paredzams, ka 18. produkta veida biocīdi, kuri satur esbiotrīnu, atbildīs Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzītajiem kritērijiem, jo, novērtējot risku cilvēka veselībai, tika konstatēti nepieņemami riski. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar minēto atzinumu nav paredzams, ka 18. produkta veida biocīdi, kuri satur esbiotrīnu, atbildīs Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzītajiem kritērijiem, jo, novērtējot risku cilvēka veselībai, tika konstatēti nepieņemami riski.

| (6) | Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, Komisija uzskata, ka nav lietderīgi esbiotrīnu apstiprināt lietošanai 18. produkta veida biocīdos. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā Aģentūras atzinumu, Komisija uzskata, ka nav lietderīgi esbiotrīnu apstiprināt lietošanai 18. produkta veida biocīdos.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Esbiotrīnu (EK Nr. – nav pieejams, CAS Nr.: 260359-57-7) neapstiprina par 18. produkta veida biocīdos lietojamu aktīvo vielu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

(3)  
  Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: Esbiothrin, Product type: 18, ECHA/BPC/260/2020, pieņemts 2020. gada 16. jūnijā.

3

Biocidal Products Committee Opinion on the application for approval of the active substance: Esbiothrin, Product type: 18

---