# Eiropas Savienības L 103/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 103 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 24. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 103

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 24. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/510 (2021. gada 22. marts), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Deutsche Bundesbank ārējiem revidentiem | 1 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2021/511 (2021. gada 22. marts), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Eesti Pank ārējiem revidentiem | 3 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2021/512 (2021. gada 22. marts), ar ko Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 16. un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 4 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2021/513 (2021. gada 22. marts), ar ko Igaunijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma | 6 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/510 (2021. gada 22. marts), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Deutsche Bundesbank ārējiem revidentiem

Deutsche Bundesbank

1

*

Padomes Lēmums (ES) 2021/511 (2021. gada 22. marts), ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Eesti Pank ārējiem revidentiem

Eesti Pank

3

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2021/512 (2021. gada 22. marts), ar ko Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 16. un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

4

*

Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2021/513 (2021. gada 22. marts), ar ko Igaunijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

6

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 24.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 103/1

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/510

(2021. gada 22. marts),

ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Deutsche Bundesbank ārējiem revidentiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27.1. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu (2021. gada 4. februāris) Eiropas Savienības Padomei par Deutsche Bundesbank ārējiem revidentiem (ECB/2021/4) (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, valstu centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, valstu centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Deutsche Bundesbank ārējo revidentu pilnvaras beidzās pēc 2020. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam, kas sākas 2021. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Deutsche Bundesbank ārējo revidentu pilnvaras beidzās pēc 2020. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam, kas sākas 2021. finanšu gadā.

| (3) | Deutsche Bundesbank par saviem ārējiem revidentiem 2021.–2026. finanšu gadam ir izvēlējusies Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras līdz 2027. finanšu gadam. |
| --- | --- |

(3)

Deutsche Bundesbank par saviem ārējiem revidentiem 2021.–2026. finanšu gadam ir izvēlējusies Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras līdz 2027. finanšu gadam.

| (4) | ECB Padome ir ieteikusi par Deutsche Bundesbank ārējiem revidentiem 2021.–2026. finanšu gadam iecelt Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras līdz 2027. finanšu gadam. |
| --- | --- |

(4)

ECB Padome ir ieteikusi par Deutsche Bundesbank ārējiem revidentiem 2021.–2026. finanšu gadam iecelt Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, paredzot iespēju pagarināt to pilnvaras līdz 2027. finanšu gadam.

| (5) | Pēc ECB Padomes ieteikuma būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(5)

Pēc ECB Padomes ieteikuma būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ar šo par Deutsche Bundesbank ārējiem revidentiem 2021.–2026. finanšu gadam apstiprina Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Centrālajai bankai.

Briselē, 2021. gada 22. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OV C 47, 10.2.2021., 1. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).

2

---

| 24.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 103/3

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2021/511

(2021. gada 22. marts),

ar ko groza Lēmumu 1999/70/EK par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem attiecībā uz Eesti Pank ārējiem revidentiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Protokolu Nr. 4 par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 27.1. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas Ieteikumu (2021. gada 4. februāris) Eiropas Savienības Padomei par Eesti Pank ārējiem revidentiem (ECB/2021/5) (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, valstu centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) un dalībvalstu, kuru valūta ir euro, valstu centrālo banku pārskati ir jārevidē neatkarīgiem ārējiem revidentiem, kurus ieteikusi ECB Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Padome.

| (2) | Eesti Pank ārējo revidentu pilnvaras beidzās pēc 2020. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam, kas sākas 2021. finanšu gadā. |
| --- | --- |

(2)

Eesti Pank ārējo revidentu pilnvaras beidzās pēc 2020. finanšu gada revīzijas pabeigšanas. Tāpēc ir jāieceļ ārējie revidenti laikposmam, kas sākas 2021. finanšu gadā.

| (3) | Eesti Pank par saviem ārējiem revidentiem 2021.–2025. finanšu gadam ir izvēlējusies Ernst & Young Baltic AS. |
| --- | --- |

(3)

Eesti Pank par saviem ārējiem revidentiem 2021.–2025. finanšu gadam ir izvēlējusies Ernst & Young Baltic AS.

| (4) | ECB Padome ir ieteikusi par Eesti Pank ārējiem revidentiem 2021.–2025. finanšu gadam iecelt Ernst & Young Baltic AS. |
| --- | --- |

(4)

ECB Padome ir ieteikusi par Eesti Pank ārējiem revidentiem 2021.–2025. finanšu gadam iecelt Ernst & Young Baltic AS.

| (5) | Pēc ECB Padomes ieteikuma būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2), |
| --- | --- |

(5)

Pēc ECB Padomes ieteikuma būtu attiecīgi jāgroza Padomes Lēmums 1999/70/EK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 1999/70/EK 1. panta 17. punktu aizstāj ar šādu:

“17.   Ar šo par Eesti Pank ārējiem revidentiem 2021.–2025. finanšu gadam apstiprina Ernst & Young Baltic AS.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Eiropas Centrālajai bankai.

Briselē, 2021. gada 22. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OV C 47, 10.2.2021., 2. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 1999/70/EK (1999. gada 25. janvāris) par dalībvalstu centrālo banku ārējiem revidentiem (OV L 22, 29.1.1999., 69. lpp.).

2

---

| 24.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 103/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 103/4

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/512

(2021. gada 22. marts),

ar ko Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 16. un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (1) un jo īpaši tās 395. panta 1. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības 2020. gada 31. janvārī, pamatojoties uz Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”). Tādējādi Savienības tiesību akti par pievienotās vērtības nodokli (“PVN”) vairs nav piemērojami Apvienotajai Karalistei vai tās teritorijā. |
| --- | --- |

(1)

Apvienotā Karaliste izstājās no Eiropas Savienības 2020. gada 31. janvārī, pamatojoties uz Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (2) (“Izstāšanās līgums”). Tādējādi Savienības tiesību akti par pievienotās vērtības nodokli (“PVN”) vairs nav piemērojami Apvienotajai Karalistei vai tās teritorijā.

| (2) | Tomēr saskaņā ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”) 8. panta pirmo daļu, kas ir Izstāšanās līguma neatņemama sastāvdaļa, attiecībā uz precēm Apvienotajai Karalistei vai tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju turpina piemērot Savienības tiesību aktus PVN jomā, ar nosacījumu, ka Protokola 8. panta piemērošanas turpināšanai tiek pausta demokrātiskā piekrišana, kas minēta protokola 18. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Tomēr saskaņā ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”) 8. panta pirmo daļu, kas ir Izstāšanās līguma neatņemama sastāvdaļa, attiecībā uz precēm Apvienotajai Karalistei vai tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju turpina piemērot Savienības tiesību aktus PVN jomā, ar nosacījumu, ka Protokola 8. panta piemērošanas turpināšanai tiek pausta demokrātiskā piekrišana, kas minēta protokola 18. pantā.

| (3) | Tāpēc Apvienotajā Karalistē nodokļa maksātājiem un konkrētām juridiskām personām, kas nav nodokļa maksātājas, attiecībā uz darījumiem ar precēm Ziemeļīrijā joprojām piemēro Savienības tiesību aktus PVN jomā. |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Apvienotajā Karalistē nodokļa maksātājiem un konkrētām juridiskām personām, kas nav nodokļa maksātājas, attiecībā uz darījumiem ar precēm Ziemeļīrijā joprojām piemēro Savienības tiesību aktus PVN jomā.

| (4) | Direktīvas 2006/112/EK 168. pantā ir noteikts, ka nodokļa maksātājam ir tiesības atskaitīt PVN, kas maksājams par pirkumiem, kurus izmanto darījumiem, par kuriem uzliek nodokli. Tomēr šīs direktīvas 16. pantā ir prasība par to, ka nodokļa maksātājam ir jāuzskata par preču piegādi par atlīdzību tādu preču lietošana savām vai sava personāla privātajām vajadzībām, kuras ir tā saimnieciskās darbības aktīvu daļa, ja PVN par attiecīgajām precēm vai to sastāvdaļām ir bijis pilnībā vai daļēji atskaitāms. Šāda sistēma ļauj atgūt sākotnēji atskaitīto PVN, kas saistīts ar lietošanu privātajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2006/112/EK 168. pantā ir noteikts, ka nodokļa maksātājam ir tiesības atskaitīt PVN, kas maksājams par pirkumiem, kurus izmanto darījumiem, par kuriem uzliek nodokli. Tomēr šīs direktīvas 16. pantā ir prasība par to, ka nodokļa maksātājam ir jāuzskata par preču piegādi par atlīdzību tādu preču lietošana savām vai sava personāla privātajām vajadzībām, kuras ir tā saimnieciskās darbības aktīvu daļa, ja PVN par attiecīgajām precēm vai to sastāvdaļām ir bijis pilnībā vai daļēji atskaitāms. Šāda sistēma ļauj atgūt sākotnēji atskaitīto PVN, kas saistīts ar lietošanu privātajām vajadzībām.

| (5) | Ar Padomes Lēmumu 2006/659/EK (3) Apvienotajai Karalistei tika atļauts līdz 2015. gada 31. decembrim piemērot īpašu pasākumu, lai, pamatojoties uz vienotu likmi, noteiktu PVN neatskaitāmo daļu, kas attiecas uz degvielas izdevumiem saimnieciskajai darbībai paredzētām uzņēmumu automašīnām, kuras izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai (“īpašais pasākums”). Šis īpašais pasākums, kas nodokļa maksātājiem ir fakultatīvs, pamatojas uz automašīnas oglekļa dioksīda emisiju līmeni, jo pastāv proporcionāla korelācija starp emisijām un degvielas patēriņu un tādējādi arī starp emisijām un degvielas izdevumiem. |
| --- | --- |

(5)

Ar Padomes Lēmumu 2006/659/EK (3) Apvienotajai Karalistei tika atļauts līdz 2015. gada 31. decembrim piemērot īpašu pasākumu, lai, pamatojoties uz vienotu likmi, noteiktu PVN neatskaitāmo daļu, kas attiecas uz degvielas izdevumiem saimnieciskajai darbībai paredzētām uzņēmumu automašīnām, kuras izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai (“īpašais pasākums”). Šis īpašais pasākums, kas nodokļa maksātājiem ir fakultatīvs, pamatojas uz automašīnas oglekļa dioksīda emisiju līmeni, jo pastāv proporcionāla korelācija starp emisijām un degvielas patēriņu un tādējādi arī starp emisijām un degvielas izdevumiem.

| (6) | Ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2109 (4) Apvienotajai Karalistei atļāva turpināt piemērot īpašo pasākumu līdz 2018. gada 31. decembrim. Turpmāka pagarināšana līdz 2020. gada 31. decembrim tika piešķirta ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1918 (5). |
| --- | --- |

(6)

Ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2109 (4) Apvienotajai Karalistei atļāva turpināt piemērot īpašo pasākumu līdz 2018. gada 31. decembrim. Turpmāka pagarināšana līdz 2020. gada 31. decembrim tika piešķirta ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2018/1918 (5).

| (7) | Vēstulē, kas 2020. gada 27. novembrī reģistrēta Komisijā, Apvienotā Karaliste lūdza attiecībā uz Ziemeļīriju atļauju turpināt piemērot īpašo pasākumu līdz 2021. gada 1. janvārim. Lūgumā bija iekļauts paskaidrojums par īpašā pasākuma darbību. |
| --- | --- |

(7)

Vēstulē, kas 2020. gada 27. novembrī reģistrēta Komisijā, Apvienotā Karaliste lūdza attiecībā uz Ziemeļīriju atļauju turpināt piemērot īpašo pasākumu līdz 2021. gada 1. janvārim. Lūgumā bija iekļauts paskaidrojums par īpašā pasākuma darbību.

| (8) | Komisija 2020. gada 10. decembra vēstulē pārsūtīja Apvienotās Karalistes lūgumu dalībvalstīm. Komisija 2020. gada 11. decembra vēstulē paziņoja Apvienotajai Karalistei, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga lūguma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2020. gada 10. decembra vēstulē pārsūtīja Apvienotās Karalistes lūgumu dalībvalstīm. Komisija 2020. gada 11. decembra vēstulē paziņoja Apvienotajai Karalistei, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga lūguma izvērtēšanai.

| (9) | Apvienotā Karaliste uzskata, ka īpašais pasākums gan nodokļu maksātājiem, gan nodokļu iestādei ir nodrošinājis efektīvu vienkāršotu PVN iekasēšanas procedūru attiecībā uz degvielas izdevumiem uzņēmumu automašīnām, kuras daļēji izmanto privātajām vajadzībām. Tādēļ ir lietderīgi atļaut Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju turpināt piemērot īpašo pasākumu. |
| --- | --- |

(9)

Apvienotā Karaliste uzskata, ka īpašais pasākums gan nodokļu maksātājiem, gan nodokļu iestādei ir nodrošinājis efektīvu vienkāršotu PVN iekasēšanas procedūru attiecībā uz degvielas izdevumiem uzņēmumu automašīnām, kuras daļēji izmanto privātajām vajadzībām. Tādēļ ir lietderīgi atļaut Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju turpināt piemērot īpašo pasākumu.

| (10) | Atkāpe būtu jānosaka uz laiku līdz 2023. gada 31. decembrim, jo ir nepieciešams periodiski par jaunu izvērtēt, vai vienotas likmes sistēma joprojām kopumā atbilst proporcionālajam sadalījumam starp izmantojumu saimnieciskajai darbībai un privātajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(10)

Atkāpe būtu jānosaka uz laiku līdz 2023. gada 31. decembrim, jo ir nepieciešams periodiski par jaunu izvērtēt, vai vienotas likmes sistēma joprojām kopumā atbilst proporcionālajam sadalījumam starp izmantojumu saimnieciskajai darbībai un privātajām vajadzībām.

| (11) | Saskaņā ar Protokola 8. panta otro daļu ieņēmumus, kas gūti no darījumiem, kuri ir apliekami ar nodokli Ziemeļīrijā, nepārskaita Savienībai. Tādējādi īpašajam pasākumam nebūs ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Protokola 8. panta otro daļu ieņēmumus, kas gūti no darījumiem, kuri ir apliekami ar nodokli Ziemeļīrijā, nepārskaita Savienībai. Tādējādi īpašajam pasākumam nebūs ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko veido PVN.

| (12) | Lai izvairītos no traucējošas ietekmes, būtu jāatļauj Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju bez pārtraukuma piemērot īpašo pasākumu. Tādēļ pieprasītā atļauja būtu jāpiešķir ar spēkā esamību no 2021. gada 1. janvāra, lai bez aizķeršanās turpinātu regulējumu, kas paredzēts Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/1918, |
| --- | --- |

(12)

Lai izvairītos no traucējošas ietekmes, būtu jāatļauj Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju bez pārtraukuma piemērot īpašo pasākumu. Tādēļ pieprasītā atļauja būtu jāpiešķir ar spēkā esamību no 2021. gada 1. janvāra, lai bez aizķeršanās turpinātu regulējumu, kas paredzēts Īstenošanas lēmumā (ES) 2018/1918,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 16. un 168. panta, Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju ir atļauts no 2021. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim, pamatojoties uz vienotu likmi, noteikt PVN daļu, kas attiecas uz degvielas izdevumiem, kuri radušies, uzņēmumu automašīnas lietojot privātajām vajadzībām.

2. pants

Lēmuma 1. pantā minēto PVN daļu izsaka fiksētās summās, kas noteiktas, pamatojoties uz transportlīdzekļa tipa oglekļa dioksīda emisiju līmeni, kurš atspoguļo degvielas patēriņu. Apvienotā Karaliste attiecībā uz Ziemeļīriju katru gadu koriģē minētās fiksētās summas, lai atspoguļotu izmaiņas degvielas vidējās izmaksās.

3. pants

Ar šo lēmumu izveidotā sistēma nodokļa maksātājiem ir fakultatīva.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei attiecībā uz Ziemeļīriju.

Briselē, 2021. gada 22. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

2

(3)  Padomes Lēmums 2006/659/EK (2006. gada 25. septembris), ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 5. panta 6. punkta un 11. panta A daļas 1. punkta b) apakšpunkta Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem (OV L 272, 3.10.2006., 15. lpp.).

3

(4)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2015/2109 (2015. gada 17. novembris), ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 168. panta un 168.a panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 305, 21.11.2015., 49. lpp.).

4

(5)  Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1918 (2018. gada 4. decembris), ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 16. un 168. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 311, 7.12.2018., 30. lpp.).

5

---

| 24.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 103/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 103/6

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/513

(2021. gada 22. marts),

ar ko Igaunijas Republikai saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672 piešķir pagaidu atbalstu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā pēc Covid-19 uzliesmojuma

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/672 (2020. gada 19. maijs), ar ko izveido Eiropas pagaidu atbalsta instrumentu bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) pēc Covid-19 uzliesmojuma (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Igaunija 2021. gada 4. februārī lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem. |
| --- | --- |

(1)

Igaunija 2021. gada 4. februārī lūdza Savienības finansiālo palīdzību, lai papildinātu valsts centienus novērst Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un reaģētu uz uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām darba ņēmējiem un pašnodarbinātajiem.

| (2) | Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Igaunijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai ievērojami ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada rudens prognozi bija sagaidāms, ka Igaunijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 5,9 % un 17,2 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziemas starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Igaunijas IKP 2020. gadā būs samazinājies par 2,9 %. |
| --- | --- |

(2)

Paredzams, ka Covid-19 uzliesmojums un Igaunijas īstenotie ārkārtas pasākumi slimības uzliesmojuma un tā sociālekonomiskās un ar veselību saistītās ietekmes ierobežošanai ievērojami ietekmēs publiskās finanses. Saskaņā ar Komisijas 2020. gada rudens prognozi bija sagaidāms, ka Igaunijas vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds līdz 2020. gada beigām būs attiecīgi 5,9 % un 17,2 % no iekšzemes kopprodukta (IKP). Saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziemas starpposma prognozi tiek prognozēts, ka Igaunijas IKP 2020. gadā būs samazinājies par 2,9 %.

| (3) | Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Igaunijā. Tā rezultātā pēkšņi un būtiski palielinājušies Igaunijas publiskie izdevumi, kas saistīti ar Covid-19 uzliesmojumu un attiecas uz saīsināta darbalaika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī attiecīgiem pasākumiem, kas veikti veselības jomā, un, kā izklāstīts 4.–9. apsvērumā. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19 uzliesmojums ir imobilizējis būtisku darbaspēka daļu Igaunijā. Tā rezultātā pēkšņi un būtiski palielinājušies Igaunijas publiskie izdevumi, kas saistīti ar Covid-19 uzliesmojumu un attiecas uz saīsināta darbalaika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī attiecīgiem pasākumiem, kas veikti veselības jomā, un, kā izklāstīts 4.–9. apsvērumā.

| (4) | Ar Valdības 2016. gada 17. novembra noteikumu Nr. 130 “Tööhõiveprogramm 2017–2020” 2020. gada grozījumiem (2), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa īstermiņa darba tirgus shēmu darbvietu saglabāšanai (shēma ir spēkā no 2020. gada 23. marta). Tās mērķis bija atbalstīt privātajā sektorā nodarbinātos, kuru alga vai darba laika ilgums uz laiku tika samazināts ārkārtas situācijas būtiskās ietekmes dēļ, un nodrošināt darbiniekiem līdz 70 % no viņu vidējās mēneša darba samaksas vai mēnešalgas, nepārsniedzot 1 000 EUR vienam darbiniekam mēnesī. Tā bija pagaidu shēma ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada marta līdz maijam. Ņemot vērā, ka ārkārtas situācijas ietekme turpinājusies, noteikumi Nr. 130 tika vēlreiz grozīti (3) un ar šiem grozījumiem piemēroti līdz 2020. gada jūnija beigām. Darba pagaidu pārtraukšanas shēmas nosacījumi tika pielāgoti tā, lai valdības atbalsts darbiniekam tiktu samazināts līdz 50 % no darbinieka vidējās mēneša darba samaksas vai mēnešalgas un nepārsniegtu 800 EUR vienam darbiniekam. Valdības atbalstu darbiniekiem uzņēmumi varēja saņemt ar nosacījumu, ka tie maksās vismaz 150 EUR (bruto izteiksmē) par katru darbinieku mēnesī, lai katrs darbinieks saņemtu mēneša izpeļņu vismaz 584 EUR apmērā, kas atbilst minimālajai algai; |
| --- | --- |

(4)

Ar Valdības 2016. gada 17. novembra noteikumu Nr. 130 “Tööhõiveprogramm 2017–2020” 2020. gada grozījumiem (2), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa īstermiņa darba tirgus shēmu darbvietu saglabāšanai (shēma ir spēkā no 2020. gada 23. marta). Tās mērķis bija atbalstīt privātajā sektorā nodarbinātos, kuru alga vai darba laika ilgums uz laiku tika samazināts ārkārtas situācijas būtiskās ietekmes dēļ, un nodrošināt darbiniekiem līdz 70 % no viņu vidējās mēneša darba samaksas vai mēnešalgas, nepārsniedzot 1 000 EUR vienam darbiniekam mēnesī. Tā bija pagaidu shēma ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada marta līdz maijam. Ņemot vērā, ka ārkārtas situācijas ietekme turpinājusies, noteikumi Nr. 130 tika vēlreiz grozīti (3) un ar šiem grozījumiem piemēroti līdz 2020. gada jūnija beigām. Darba pagaidu pārtraukšanas shēmas nosacījumi tika pielāgoti tā, lai valdības atbalsts darbiniekam tiktu samazināts līdz 50 % no darbinieka vidējās mēneša darba samaksas vai mēnešalgas un nepārsniegtu 800 EUR vienam darbiniekam. Valdības atbalstu darbiniekiem uzņēmumi varēja saņemt ar nosacījumu, ka tie maksās vismaz 150 EUR (bruto izteiksmē) par katru darbinieku mēnesī, lai katrs darbinieks saņemtu mēneša izpeļņu vismaz 584 EUR apmērā, kas atbilst minimālajai algai;

| (5) | Ar Valdības 2020. gada 9. aprīļa noteikumiem Nr. 26 “Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmising tingimused ning toetuse arvutamise alused” (4), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa pabalstu ienākumu saglabāšanai vecākiem, kuriem ārkārtas situācijā nācās pārtraukt darbu, lai rūpētos par saviem bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām. Tas bija pagaidu pasākums ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada 12. marta līdz 17. maijam. Pabalsts tika aprēķināts, pamatojoties uz 2019. gadā no vecāka darba samaksas vai algas samaksāto sociālo nodokli. Valdības atbalsts sedza 70 % no viena vecāka vidējās darba samaksas vai algas par dienu. |
| --- | --- |

(5)

Ar Valdības 2020. gada 9. aprīļa noteikumiem Nr. 26 “Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmising tingimused ning toetuse arvutamise alused” (4), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa pabalstu ienākumu saglabāšanai vecākiem, kuriem ārkārtas situācijā nācās pārtraukt darbu, lai rūpētos par saviem bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām. Tas bija pagaidu pasākums ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada 12. marta līdz 17. maijam. Pabalsts tika aprēķināts, pamatojoties uz 2019. gadā no vecāka darba samaksas vai algas samaksāto sociālo nodokli. Valdības atbalsts sedza 70 % no viena vecāka vidējās darba samaksas vai algas par dienu.

| (6) | Ar Kultūras ministra 2020. gada 30. aprīļa noteikumiem Nr. 7 “COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele” (5) un Kultūras ministra 2020. gada 30. aprīļa noteikumiem Nr. 9 “COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale” (6) (spēkā no 2020. gada 3. maija līdz 11. septembrim), un 2014. gada 26. novembra noteikumu “Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord” 2020. gada grozījumiem (7), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa īstermiņa shēmu pašnodarbinātiem māksliniekiem, sporta treneriem un koru un deju grupu vadītājiem. Tā attiecas uz pagaidu pasākumu Covid-19 uzliesmojuma dēļ noteiktās ārkārtas situācijas laikā. Pašnodarbināti mākslinieki divus mēnešus saņēma atbalstu, kura apmērs atbilst minimālajai algai. Koru un tautas deju grupu vadītājiem un sporta treneriem valdība nodrošināja ienākumu atbalstu 70 % apmērā no vidējās darba samaksas vai algas par laiku no 2019. gada oktobra līdz 2020. gada februārim, nepārsniedzot 1 000 EUR. Sporta treneri saņēma atbalstu 50 % apmērā no viņu parastās darba samaksas vai algas, bet pārējos 50 % maksāja sporta organizācija. |
| --- | --- |

(6)

Ar Kultūras ministra 2020. gada 30. aprīļa noteikumiem Nr. 7 “COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele” (5) un Kultūras ministra 2020. gada 30. aprīļa noteikumiem Nr. 9 “COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale” (6) (spēkā no 2020. gada 3. maija līdz 11. septembrim), un 2014. gada 26. novembra noteikumu “Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord” 2020. gada grozījumiem (7), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa īstermiņa shēmu pašnodarbinātiem māksliniekiem, sporta treneriem un koru un deju grupu vadītājiem. Tā attiecas uz pagaidu pasākumu Covid-19 uzliesmojuma dēļ noteiktās ārkārtas situācijas laikā. Pašnodarbināti mākslinieki divus mēnešus saņēma atbalstu, kura apmērs atbilst minimālajai algai. Koru un tautas deju grupu vadītājiem un sporta treneriem valdība nodrošināja ienākumu atbalstu 70 % apmērā no vidējās darba samaksas vai algas par laiku no 2019. gada oktobra līdz 2020. gada februārim, nepārsniedzot 1 000 EUR. Sporta treneri saņēma atbalstu 50 % apmērā no viņu parastās darba samaksas vai algas, bet pārējos 50 % maksāja sporta organizācija.

| (7) | Igaunija ieviesa vairākus ar veselību saistītus pasākumus, lai novērstu Covid-19 uzliesmojumu. 2020. gada 15. aprīlī pieņemtais Parlamenta likums “Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus” (8), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, paredz veselības jomas pasākumu, kurš ir ļāvis valdībai iegādāties individuālos aizsardzības līdzekļus, papildu vispārējos materiālus un palīgmateriālus. |
| --- | --- |

(7)

Igaunija ieviesa vairākus ar veselību saistītus pasākumus, lai novērstu Covid-19 uzliesmojumu. 2020. gada 15. aprīlī pieņemtais Parlamenta likums “Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus” (8), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, paredz veselības jomas pasākumu, kurš ir ļāvis valdībai iegādāties individuālos aizsardzības līdzekļus, papildu vispārējos materiālus un palīgmateriālus.

| (8) | Ar Valdības 2020. gada 23. aprīļa noteikumiem Nr. 28 “Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord” (9), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa īstermiņa atbalsta shēmu slimnīcām, lai kompensētu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu darbinieku pieņemšanu darbā Covid-19. nodaļās un intensīvās terapijas nodaļās, un lai apmaksātu nostrādātās virsstundas ārstiem, medmāsām un citam saistītam personālam. Tā sedz izmaksas par slimnīcu Covid-19. nodaļās un intensīvās terapijas nodaļās vajadzīgajiem papildu darbiniekiem. Papildu darbinieki tika pieņemti darbā ar augstāku algu, lai uzturētu darbinieku motivāciju ārkārtas situācijā. |
| --- | --- |

(8)

Ar Valdības 2020. gada 23. aprīļa noteikumiem Nr. 28 “Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord” (9), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa īstermiņa atbalsta shēmu slimnīcām, lai kompensētu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu darbinieku pieņemšanu darbā Covid-19. nodaļās un intensīvās terapijas nodaļās, un lai apmaksātu nostrādātās virsstundas ārstiem, medmāsām un citam saistītam personālam. Tā sedz izmaksas par slimnīcu Covid-19. nodaļās un intensīvās terapijas nodaļās vajadzīgajiem papildu darbiniekiem. Papildu darbinieki tika pieņemti darbā ar augstāku algu, lai uzturētu darbinieku motivāciju ārkārtas situācijā.

| (9) | Ar Valdības 2020. gada 23. aprīļa noteikumiem Nr. 28 “Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord” (10), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa kompensāciju darbiniekiem par pirmajām trim slimības atvaļinājuma dienām. Tas bija pagaidu pasākums ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada 13. marta līdz 17. maijam. Kompensācija par Covid-19 dēļ biežāk izmantotu slimības atvaļinājumu un kopšanas atvaļinājumu tika piešķirta Igaunijas Veselības apdrošināšanas fonda apdrošinātajām personām par pirmajām trim slimības dienām, kuras parasti apmaksā darba ņēmējs. |
| --- | --- |

(9)

Ar Valdības 2020. gada 23. aprīļa noteikumiem Nr. 28 “Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord” (10), kā minēts Igaunijas 2021. gada 4. februāra pieprasījumā, ieviesa kompensāciju darbiniekiem par pirmajām trim slimības atvaļinājuma dienām. Tas bija pagaidu pasākums ārkārtas situācijas laikā no 2020. gada 13. marta līdz 17. maijam. Kompensācija par Covid-19 dēļ biežāk izmantotu slimības atvaļinājumu un kopšanas atvaļinājumu tika piešķirta Igaunijas Veselības apdrošināšanas fonda apdrošinātajām personām par pirmajām trim slimības dienām, kuras parasti apmaksā darba ņēmējs.

| (10) | Igaunija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Igaunija ir iesniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka faktiskie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 230 000 000 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jauniem pasākumiem, gan ar lielāku pieprasījumu pēc esošajiem pasākumiem, kas kopā aptver ievērojamu Igaunijas darbaspēka daļu. |
| --- | --- |

(10)

Igaunija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā izklāstītajiem nosacījumiem finansiālās palīdzības pieprasīšanai. Igaunija ir iesniegusi Komisijai attiecīgus pierādījumus par to, ka faktiskie publiskie izdevumi no 2020. gada 1. februāra ir palielinājušies par 230 000 000 EUR saistībā ar valsts pasākumiem, kas veikti, lai novērstu Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomisko ietekmi. Tas ir pēkšņs un būtisks pieaugums, jo tas ir saistīts gan ar jauniem pasākumiem, gan ar lielāku pieprasījumu pēc esošajiem pasākumiem, kas kopā aptver ievērojamu Igaunijas darbaspēka daļu.

| (11) | Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Igauniju un pārbaudījusi faktisko publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, ko izraisījis Covid-19 uzliesmojums un kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu, kā minēts 2021. gada 4. februāra pieprasījumā. |
| --- | --- |

(11)

Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2020/672 6. pantu ir apspriedusies ar Igauniju un pārbaudījusi faktisko publisko izdevumu pēkšņo un būtisko pieaugumu, ko izraisījis Covid-19 uzliesmojums un kas tieši saistīts ar saīsināta darba laika shēmām un līdzīgiem pasākumiem, kā arī ar attiecīgo ar veselību saistīto pasākumu ieviešanu, kā minēts 2021. gada 4. februāra pieprasījumā.

| (12) | Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Igaunijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm. |
| --- | --- |

(12)

Tādēļ būtu jāsniedz finansiāla palīdzība, lai palīdzētu Igaunijai novērst Covid-19 uzliesmojuma izraisīto smago ekonomisko traucējumu sociālekonomiskās sekas. Lēmumi par maksājumu un to daļu termiņiem, apmēru un veikšanu Komisijai būtu jāpieņem ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm.

| (13) | Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem. |
| --- | --- |

(13)

Šim lēmumam nebūtu jāskar to procedūru iznākums, kas var tikt veiktas saistībā ar iekšējā tirgus darbības traucējumiem, jo īpaši saskaņā ar Līguma 107. un 108. pantu. Tas neatbrīvo dalībvalstis no prasības saskaņā ar Līguma 108. pantu ziņot Komisijai par potenciālajiem valsts atbalsta gadījumiem.

| (14) | Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Igaunijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus, |
| --- | --- |

(14)

Lēmums par finansiālās palīdzības sniegšanu ir pieņemts, ņemot vērā Igaunijas esošās un gaidāmās vajadzības, kā arī finansiālās palīdzības pieprasījumus saskaņā ar Regulu (ES) 2020/672, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, samērīguma un pārredzamības principus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Igaunija atbilst Regulas (ES) 2020/672 3. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

2. pants

1.   Savienība piešķir Igaunijai aizdevumu, kura maksimālā summa ir 230 000 000 EUR. Aizdevuma maksimālais vidējais termiņš ir 15 gadi.

2.   Ar šo lēmumu piešķirtās finansiālās palīdzības pieejamības periods ir 18 mēneši, sākot no pirmās dienas pēc šā lēmuma spēkā stāšanās.

3.   Komisija piešķir Savienības finansiālo palīdzību Igaunijai ne vairāk kā astoņās daļās. Vienu daļu var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Pirmās daļas maksājumu termiņi var būt ilgāki nekā maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā. Šādos gadījumos turpmāko maksājumu termiņus nosaka tā, lai maksimālais vidējais termiņš, kas minēts 1. punktā, ir ievērots, tiklīdz visas daļas ir izmaksātas.

4.   Pirmo daļu izmaksā pēc tam, kad stājies spēkā aizdevuma līgums, kas paredzēts Regulas (ES) 2020/672 8. panta 2. punktā.

5.   Igaunija sedz Savienības finansējuma, kas norādīts Regulas (ES) 2020/672 4. pantā, izmaksas par katru daļu un visas Savienības maksas, izmaksas un izdevumus, kuri izriet no jebkura finansējuma, kas saistīts ar aizdevumu, kurš piešķirts saskaņā ar šā panta 1. punktu.

6.   Komisija lemj par daļu apmēru un to izmaksāšanu, kā arī par maksājumu apmēru.

3. pants

Igaunija var finansēt šādus pasākumus:

| a) | īstermiņa darba tirgus shēmu darbvietu saglabāšanai, kas paredzēta Valdības 2016. gada 17. novembra noteikumu Nr. 130 “Tööhõiveprogramm 2017–2020” 2020. gada grozījumos; |
| --- | --- |

a)

īstermiņa darba tirgus shēmu darbvietu saglabāšanai, kas paredzēta Valdības 2016. gada 17. novembra noteikumu Nr. 130 “Tööhõiveprogramm 2017–2020” 2020. gada grozījumos;

| b) | pabalstu ienākumu saglabāšanai vecākiem, kuriem ārkārtas situācijas laikā ir nācies pārtraukt darbu, lai rūpētos par saviem bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām, kā paredzēts Valdības 2020. gada 9. aprīļa noteikumos Nr. 26 “Erivajadus lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused”; |
| --- | --- |

b)

pabalstu ienākumu saglabāšanai vecākiem, kuriem ārkārtas situācijas laikā ir nācies pārtraukt darbu, lai rūpētos par saviem bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām, kā paredzēts Valdības 2020. gada 9. aprīļa noteikumos Nr. 26 “Erivajadus lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused”;

| c) | īstermiņa shēmu pašnodarbinātiem māksliniekiem, sporta treneriem un koru un deju grupu vadītājiem, kā paredzēts Kultūras ministra 2020. gada 30. aprīļa noteikumos Nr. 7 “COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele” un Kultūras ministra 2020. gada 30. aprīļa noteikumos Nr. 9 “COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale”, un 2014. gada 26. novembra noteikumu “Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord” 2020. gada grozījumos; |
| --- | --- |

c)

īstermiņa shēmu pašnodarbinātiem māksliniekiem, sporta treneriem un koru un deju grupu vadītājiem, kā paredzēts Kultūras ministra 2020. gada 30. aprīļa noteikumos Nr. 7 “COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele” un Kultūras ministra 2020. gada 30. aprīļa noteikumos Nr. 9 “COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale”, un 2014. gada 26. novembra noteikumu “Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord” 2020. gada grozījumos;

| d) | veselības jomas pasākumu, kas ļāva valdībai iegādāties individuālos aizsardzības līdzekļus, papildu vispārējos materiālus un palīgmateriālus, kā paredzēts Parlamenta 2020. gada 15. aprīļa likumā “Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus”; |
| --- | --- |

d)

veselības jomas pasākumu, kas ļāva valdībai iegādāties individuālos aizsardzības līdzekļus, papildu vispārējos materiālus un palīgmateriālus, kā paredzēts Parlamenta 2020. gada 15. aprīļa likumā “Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus”;

| e) | īstermiņa atbalsta shēmu slimnīcām, lai kompensētu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu darbinieku pieņemšanu darbā Covid-19 nodaļās un intensīvās terapijas nodaļās, un lai apmaksātu nostrādātās virsstundas ārstiem, medmāsām un citiem darbiniekiem, kā paredzēts Valdības 2020. gada 23. aprīļa noteikumos Nr. 28 “Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord”; |
| --- | --- |

e)

īstermiņa atbalsta shēmu slimnīcām, lai kompensētu izmaksas, kas saistītas ar pagaidu darbinieku pieņemšanu darbā Covid-19 nodaļās un intensīvās terapijas nodaļās, un lai apmaksātu nostrādātās virsstundas ārstiem, medmāsām un citiem darbiniekiem, kā paredzēts Valdības 2020. gada 23. aprīļa noteikumos Nr. 28 “Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord”;

| f) | kompensāciju darbiniekiem par pirmajām trim slimības atvaļinājuma dienām, kā paredzēts Valdības 2020. gada 23. aprīļa noteikumos Nr. 28 “Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord”. |
| --- | --- |

f)

kompensāciju darbiniekiem par pirmajām trim slimības atvaļinājuma dienām, kā paredzēts Valdības 2020. gada 23. aprīļa noteikumos Nr. 28 “Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord”.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Igaunijas Republikai.

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas paziņots adresātam.

5. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 22. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

M. do C. ANTUNES

---

(1)  
  OV L 159, 20.5.2020., 1. lpp.

1

(2)  
  Riigi Teataja (“
  RT
  ”) I, 20.3.2020., 3.

2

Riigi Teataja

RT

(3)  
  RT I, 30.5.2020., 4.

3

RT

(4)  
  RT I, 10.4.2020., 5.

4

RT

(5)  
  RT I, 30.4.2020., 28.

5

RT

(6)  
  RT I, 30.4.2020., 29.

6

RT

(7)  
  RT I, 5.5.2020., 21.

7

RT

(8)  
  RT I, 21.4.2020., 2.

8

RT

(9)  
  RT I, 24.4.2020., 13.

9

RT

(10)  
  RT I, 24.4.2020., 13.

10

RT

---