# Euroopa Liidu L 73/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 73 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik3. märts 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 73

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik3. märts 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/1) | 1 |
| | * | Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 2021/379, 22. jaanuar 2021, krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/2) | 16 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/380, 1. märts 2021, millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimise programm Saksamaa teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 1248 all)

   (
  1
  ) | 86 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/1)

(EKP/2021/1)

1

*

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 2021/379, 22. jaanuar 2021, krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/2)

16

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/380, 1. märts 2021, millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimise programm Saksamaa teatavates piirkondades
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 1248 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 1248 all)

1

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/1

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) 2021/378,

22. jaanuar 2021,

kohustusliku reservi kohaldamise kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/1)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 19 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2531/98, 23. november 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt (1),

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2532/98, 23. november 1998, Euroopa Keskpanga sanktsioonide rakendamise volituste kohta, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga määrust (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (3) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna vajalikud on täiendavad muudatused, tuleb see määrus selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga määrust (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (3) on mitu korda oluliselt muudetud. Kuna vajalikud on täiendavad muudatused, tuleb see määrus selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 kohaselt on EKP-l õigus koguda asutustelt kohustusliku reservi nõude kohaldamiseks vajalikku teavet ning kontrollida asutuste poolt esitatud teabe täpsust ja kvaliteeti, et tõendada selle nõude täitmist. Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on kohane kasutada krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks statistilist teavet kuubilansi kohta, mis on kogutud vastavalt Euroopa Keskpanga määrusele (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) (4). |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 kohaselt on EKP-l õigus koguda asutustelt kohustusliku reservi nõude kohaldamiseks vajalikku teavet ning kontrollida asutuste poolt esitatud teabe täpsust ja kvaliteeti, et tõendada selle nõude täitmist. Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on kohane kasutada krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks statistilist teavet kuubilansi kohta, mis on kogutud vastavalt Euroopa Keskpanga määrusele (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) (4).

| (3) | Mitmes kohustusliku reservi nõude kohaldamisega seotud küsimuses on vaja suuremat läbipaistvust ja selgust, eelkõige seoses järgmisega: a) asutuste suhtes kohustusliku reservi nõude kohaldamisega seotud tingimused; b) asjaolu, et liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpangad (RKPd, euroala RKPd) võivad otsustada peatada või lõpetada asutuste juurdepääsu eurosüsteemi avaoperatsioonidele ja püsivõimalustele (eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonid); c) tingimused, mille alusel tuleb vahendeid lugeda reservideks ja kohustusliku reservi nõude täitmise jaoks arvesse võtta; d) nõuded taotlustele loa saamiseks hoida kohustuslikku reservi kaudselt vahendaja kaudu; ja e) vahendaja kaudu kohustusliku reservi hoidmise loa kehtetuks tunnistamise tingimused. |
| --- | --- |

(3)

Mitmes kohustusliku reservi nõude kohaldamisega seotud küsimuses on vaja suuremat läbipaistvust ja selgust, eelkõige seoses järgmisega: a) asutuste suhtes kohustusliku reservi nõude kohaldamisega seotud tingimused; b) asjaolu, et liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpangad (RKPd, euroala RKPd) võivad otsustada peatada või lõpetada asutuste juurdepääsu eurosüsteemi avaoperatsioonidele ja püsivõimalustele (eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonid); c) tingimused, mille alusel tuleb vahendeid lugeda reservideks ja kohustusliku reservi nõude täitmise jaoks arvesse võtta; d) nõuded taotlustele loa saamiseks hoida kohustuslikku reservi kaudselt vahendaja kaudu; ja e) vahendaja kaudu kohustusliku reservi hoidmise loa kehtetuks tunnistamise tingimused.

| (4) | Eurosüsteemi kohustusliku reservi nõude süsteemi tulemuslikkuseks tuleb täpsustada kohustusliku reservi nõuet ka selle arvutamise, teavitamise, kinnitamise ja säilitamise ning aruandluse ja kontrolli osas. |
| --- | --- |

(4)

Eurosüsteemi kohustusliku reservi nõude süsteemi tulemuslikkuseks tuleb täpsustada kohustusliku reservi nõuet ka selle arvutamise, teavitamise, kinnitamise ja säilitamise ning aruandluse ja kontrolli osas.

| (5) | Täpseks aruandluseks määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) alusel on kohane nõuda reservibaasi kohta piisavalt üksikasjaliku teabe esitamist vahendajate poolt. Kui emaettevõtjana tegutsevale asutusele antakse luba esitada reservibaasi andmed agregeeritult kooskõlas käesoleva määrusega, on kohane nõuda, et reservibaasi agregeeritud andmed esitatakse asjaomasele RKP-le kooskõlas määrusega (EL) 2021/379 (EKP/2021/2). |
| --- | --- |

(5)

Täpseks aruandluseks määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) alusel on kohane nõuda reservibaasi kohta piisavalt üksikasjaliku teabe esitamist vahendajate poolt. Kui emaettevõtjana tegutsevale asutusele antakse luba esitada reservibaasi andmed agregeeritult kooskõlas käesoleva määrusega, on kohane nõuda, et reservibaasi agregeeritud andmed esitatakse asjaomasele RKP-le kooskõlas määrusega (EL) 2021/379 (EKP/2021/2).

| (6) | Kohase tasakaalu säilitamiseks kohustusliku reservi andmete täpsuse ja õigusraamistiku sujuva kohaldamise vahel ning antud lubade korduva väljaandmise vältimiseks tuleb võimaldada vahendajatel, kellele on antud luba esitada reservibaasi andmeid agregeeritult määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt, selle aruandluse jätkamist ilma uut luba taotlemata. |
| --- | --- |

(6)

Kohase tasakaalu säilitamiseks kohustusliku reservi andmete täpsuse ja õigusraamistiku sujuva kohaldamise vahel ning antud lubade korduva väljaandmise vältimiseks tuleb võimaldada vahendajatel, kellele on antud luba esitada reservibaasi andmeid agregeeritult määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kohaselt, selle aruandluse jätkamist ilma uut luba taotlemata.

| (7) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 19 lõike 1 kohaselt võib EKP nõuda, et krediidiasutused, mis on asutatud liikmesriigis, mille rahaühik on euro (euroala liikmesriigid), peavad hoidma kohustuslikku reservi EKP ja euroala RKPde juures peetavatel kontodel. Kuna krediidiasutuste kontod oma jurisdiktsioonis on RKP juures, on kohane, et reservi hoitakse ainult RKPde kontodel. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 19 lõike 1 kohaselt võib EKP nõuda, et krediidiasutused, mis on asutatud liikmesriigis, mille rahaühik on euro (euroala liikmesriigid), peavad hoidma kohustuslikku reservi EKP ja euroala RKPde juures peetavatel kontodel. Kuna krediidiasutuste kontod oma jurisdiktsioonis on RKP juures, on kohane, et reservi hoitakse ainult RKPde kontodel.

| (8) | Määrustega (EÜ) nr 2531/98 ja (EÜ) nr 2532/98 on EKP-le antud õigus kohaldada sanktsioone statistikaaruandluse nõuete rikkumise eest, sealhulgas käesolevas määruses sätestatud kohustusliku reservi nõude täitmata jätmise eest. |
| --- | --- |

(8)

Määrustega (EÜ) nr 2531/98 ja (EÜ) nr 2532/98 on EKP-le antud õigus kohaldada sanktsioone statistikaaruandluse nõuete rikkumise eest, sealhulgas käesolevas määruses sätestatud kohustusliku reservi nõude täitmata jätmise eest.

| (9) | Õiguskindluse tagamiseks tuleb käesoleva määruse sätteid, kooskõlas muudetud krediidiasutuse mõistega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (5) (tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2019/2033) (6), kohaldada selle muudatusega samaaegselt 26. juunil 2021. Samas tuleb teostuslikel põhjustel sätestada, et kohustusliku reservi sätteid kohaldatakse alates 28. juulist 2021, mis on 2021. aasta viienda hoidmisperioodi esimene päev, |
| --- | --- |

(9)

Õiguskindluse tagamiseks tuleb käesoleva määruse sätteid, kooskõlas muudetud krediidiasutuse mõistega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (5) (tulenevalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EL) 2019/2033) (6), kohaldada selle muudatusega samaaegselt 26. juunil 2021. Samas tuleb teostuslikel põhjustel sätestada, et kohustusliku reservi sätteid kohaldatakse alates 28. juulist 2021, mis on 2021. aasta viienda hoidmisperioodi esimene päev,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesoleva määrusega kehtestatakse kohustusliku reservi nõue järgmistele asutustele:

| a) | krediidiasutused, mis on:






  i) | saanud tegevusloa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (7) artikli 8 alusel; või |
| --- | --- | --- |

a)

krediidiasutused, mis on:

i)

saanud tegevusloa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (7) artikli 8 alusel; või

7

| ii) | saanud erandi tegevusloa nõudest direktiivi 2013/36/EL artikli 2 lõike 5 alusel; |
| --- | --- |

ii)

saanud erandi tegevusloa nõudest direktiivi 2013/36/EL artikli 2 lõike 5 alusel;

| b) | krediidiasutuste filiaalid, sh krediidiasutuste (mille peakontor või registrijärgne asukoht ei ole liidus) filiaalid, mis on asutatud liikmesriikides, mille rahaühik on euro (euroala liikmesriigid); siia ei kuulu euroala liikmesriigis asutatud krediidiasutuste filiaalid, mis on asutatud väljaspool euroala liikmesriiki. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutuste filiaalid, sh krediidiasutuste (mille peakontor või registrijärgne asukoht ei ole liidus) filiaalid, mis on asutatud liikmesriikides, mille rahaühik on euro (euroala liikmesriigid); siia ei kuulu euroala liikmesriigis asutatud krediidiasutuste filiaalid, mis on asutatud väljaspool euroala liikmesriiki.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „kohustuslik reserv“ – vahendite summa, mida asutus peab hoidma reservina asjaomase riigi keskpanga reservikontodel; |
| --- | --- |

1)

„kohustuslik reserv“ – vahendite summa, mida asutus peab hoidma reservina asjaomase riigi keskpanga reservikontodel;

| 2) | „kohustusliku reservi nõue“ – kõik nõuded, mida asutused peavad käesoleva määruse kohaselt täitma kohustusliku reservi arvutamise, teavitamise, tunnustamise ja säilitamise ning aruandluse ja kontrolli osas; |
| --- | --- |

2)

„kohustusliku reservi nõue“ – kõik nõuded, mida asutused peavad käesoleva määruse kohaselt täitma kohustusliku reservi arvutamise, teavitamise, tunnustamise ja säilitamise ning aruandluse ja kontrolli osas;

| 3) | „euroala liikmesriik“ – liikmesriik, mille rahaühik on euro; |
| --- | --- |

3)

„euroala liikmesriik“ – liikmesriik, mille rahaühik on euro;

| 4) | „krediidiasutus“ - krediidiasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratluses; |
| --- | --- |

4)

„krediidiasutus“ - krediidiasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratluses;

| 5) | „filiaal“ – filiaal määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 17 määratluses; |
| --- | --- |

5)

„filiaal“ – filiaal määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 17 määratluses;

| 6) | „asjaomane RKP“ – keskpank (RKP) euroala liikmesriigis, kus asjaomane asutus on resident; |
| --- | --- |

6)

„asjaomane RKP“ – keskpank (RKP) euroala liikmesriigis, kus asjaomane asutus on resident;

| 7) | „reservikontod“ – kontod, millel asutus hoiab oma reservi asjaomases RKPs; |
| --- | --- |

7)

„reservikontod“ – kontod, millel asutus hoiab oma reservi asjaomases RKPs;

| 8) | „reservibaas“ – asutuse kohustusliku reservi arvutamiseks kasutatavate kõlblike kohustuste summa; |
| --- | --- |

8)

„reservibaas“ – asutuse kohustusliku reservi arvutamiseks kasutatavate kõlblike kohustuste summa;

| 9) | „reservimäär“ – protsendimäär, mida kohaldatakse reservibaasi osade suhtes asutuse kohustusliku reservi arvutamiseks; |
| --- | --- |

9)

„reservimäär“ – protsendimäär, mida kohaldatakse reservibaasi osade suhtes asutuse kohustusliku reservi arvutamiseks;

| 10) | „hoidmisperiood“ – ajavahemik, mille jooksul hinnatakse kohustusliku reservi nõude täitmist; |
| --- | --- |

10)

„hoidmisperiood“ – ajavahemik, mille jooksul hinnatakse kohustusliku reservi nõude täitmist;

| 11) | „päevalõpusaldo“ – reservihoiused ajal, mil maksetegevus on lõppenud ja eurosüsteemi püsivõimalustele juurdepääsuga seotud kanded on tehtud; |
| --- | --- |

11)

„päevalõpusaldo“ – reservihoiused ajal, mil maksetegevus on lõppenud ja eurosüsteemi püsivõimalustele juurdepääsuga seotud kanded on tehtud;

| 12) | „RKP tööpäev“ – päev, mil konkreetne RKP teostab eurosüsteemi rahapoliitika operatsioone; |
| --- | --- |

12)

„RKP tööpäev“ – päev, mil konkreetne RKP teostab eurosüsteemi rahapoliitika operatsioone;

| 13) | „TARGET2 tööpäev“ – päev, mil TARGET2 arveldab maksekorraldusi Euroopa Keskpanga suunise EKP/2012/27 (8) kohaselt; |
| --- | --- |

13)

„TARGET2 tööpäev“ – päev, mil TARGET2 arveldab maksekorraldusi Euroopa Keskpanga suunise EKP/2012/27 (8) kohaselt;

8

| 14) | „resident“ – füüsiline või juriidiline isik elu- või asukohaga euroala liikmesriigis nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (9) artikli 1 lõike 4 määratluses; |
| --- | --- |

14)

„resident“ – füüsiline või juriidiline isik elu- või asukohaga euroala liikmesriigis nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (9) artikli 1 lõike 4 määratluses;

9

| 15) | „ühinemine“ – toiming, mille puhul üks või mitu krediidiasutust („ühendatav asutus“) lõpetatakse likvideerimismenetluseta ning kogu nende vara ja kohustused lähevad üle teisele krediidiasutusele („ühendav asutus“), mis võib olla uus asutatud krediidiasutus; |
| --- | --- |

15)

„ühinemine“ – toiming, mille puhul üks või mitu krediidiasutust („ühendatav asutus“) lõpetatakse likvideerimismenetluseta ning kogu nende vara ja kohustused lähevad üle teisele krediidiasutusele („ühendav asutus“), mis võib olla uus asutatud krediidiasutus;

| 16) | „jagunemine“ – toiming, mille puhul üks krediidiasutus („jagunev asutus“) lõpetatakse ilma likvideerimismenetluseta ning kogu tema vara ja kohustused lähevad üle rohkem kui ühele asutusele („omandavad asutused“), mis võivad olla uued asutatud krediidiasutused. |
| --- | --- |

16)

„jagunemine“ – toiming, mille puhul üks krediidiasutus („jagunev asutus“) lõpetatakse ilma likvideerimismenetluseta ning kogu tema vara ja kohustused lähevad üle rohkem kui ühele asutusele („omandavad asutused“), mis võivad olla uued asutatud krediidiasutused.

Artikkel 3

Reservihoiused

1.   Artiklis 1 osutatud asutused hoiavad artikli 6 kohaselt arvutatud kohustuslikku reservi järgmiselt:

| a) | päevalõpu keskmine saldo ühel või mitmel reservikontol hoidmisperioodil on võrdne artikli 6 kohaselt selle perioodi kohta arvutatud summaga või sellest suurem; |
| --- | --- |

a)

päevalõpu keskmine saldo ühel või mitmel reservikontol hoidmisperioodil on võrdne artikli 6 kohaselt selle perioodi kohta arvutatud summaga või sellest suurem;

| b) | kohustuslikku reservi hoitakse eurodes vääringustatud reservikontodel asjaomaste RKPde juures igas euroala liikmesriigis, kus nad on asutatud; |
| --- | --- |

b)

kohustuslikku reservi hoitakse eurodes vääringustatud reservikontodel asjaomaste RKPde juures igas euroala liikmesriigis, kus nad on asutatud;

| c) | RKPde arvelduskontosid võib käesoleva määruse eesmärgil kasutada reservikontodena; |
| --- | --- |

c)

RKPde arvelduskontosid võib käesoleva määruse eesmärgil kasutada reservikontodena;

| d) | vahendid, mille suhtes kohaldatakse mis tahes õiguslikke, lepingulisi, regulatiivseid või muid piiranguid, mis takistaksid asutusel neid vahendeid likvideerida, üle kanda, määrata või välja maksta asjaomase hoidmisperioodi jooksul, jäetakse kohustuslikust reservist välja. |
| --- | --- |

d)

vahendid, mille suhtes kohaldatakse mis tahes õiguslikke, lepingulisi, regulatiivseid või muid piiranguid, mis takistaksid asutusel neid vahendeid likvideerida, üle kanda, määrata või välja maksta asjaomase hoidmisperioodi jooksul, jäetakse kohustuslikust reservist välja.

Punkti d kohaldamisel teatavad asutused asjaomasele RKP-le põhjendamatu viivituseta kõikidest punktis d osutatud piirangutest.

2.   Kui asutusel on mitu filiaali samas euroala liikmesriigis, kohaldatakse järgmist:

| a) | registrijärgne asukoht või peakontor, kui see asub selles liikmesriigis, täidab käesolevas artiklis sätestatud kohustusliku reservi nõudeid selles liikmesriigis asuvate filiaalide puhul; |
| --- | --- |

a)

registrijärgne asukoht või peakontor, kui see asub selles liikmesriigis, täidab käesolevas artiklis sätestatud kohustusliku reservi nõudeid selles liikmesriigis asuvate filiaalide puhul;

| b) | asutus määrab käesolevas artiklis sätestatud kohustusliku reservi nõude täitmiseks ühe oma samas liikmesriigis asuva filiaali, kui tal ei ole kõnealuses liikmesriigis registrijärgset asukohta ega peakontorit; |
| --- | --- |

b)

asutus määrab käesolevas artiklis sätestatud kohustusliku reservi nõude täitmiseks ühe oma samas liikmesriigis asuva filiaali, kui tal ei ole kõnealuses liikmesriigis registrijärgset asukohta ega peakontorit;

| c) | asjaomane RKP kasutab kõiki päevalõpu jääke selle asutuse samas liikmesriigis asuvate filiaalide reservikontodel, et hinnata, kas käesoleva artikli lõike 1 punkt a on täidetud. |
| --- | --- |

c)

asjaomane RKP kasutab kõiki päevalõpu jääke selle asutuse samas liikmesriigis asuvate filiaalide reservikontodel, et hinnata, kas käesoleva artikli lõike 1 punkt a on täidetud.

3.   Euroopa Keskpank (EKP) avaldab oma veebisaidil järgmiste asutuste nimekirjad:

| a) | asutused, kelle suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet vastavalt käesolevale määrusele; |
| --- | --- |

a)

asutused, kelle suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet vastavalt käesolevale määrusele;

| b) | asutused, kes on artikli 4 kohaselt kohustusliku reservi nõudest vabastatud, välja arvatud artikli 4 lõike 2 punktides a kuni c osutatud asutused. |
| --- | --- |

b)

asutused, kes on artikli 4 kohaselt kohustusliku reservi nõudest vabastatud, välja arvatud artikli 4 lõike 2 punktides a kuni c osutatud asutused.

Artikkel 4

Erandid kohustusliku reservi nõudest

1.   Asutused vabastatakse artiklis 3 sätestatud kohustusliku reservi nõudest, kui:

| a) | artikli 1 punkti a alapunktis i osutatud tegevusluba tunnistatakse kehtetuks või see kaotab kehtivuse; või |
| --- | --- |

a)

artikli 1 punkti a alapunktis i osutatud tegevusluba tunnistatakse kehtetuks või see kaotab kehtivuse; või

| b) | asutuse suhtes kohaldatakse likvideerimismenetlust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/24/EÜ (10). |
| --- | --- |

b)

asutuse suhtes kohaldatakse likvideerimismenetlust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2001/24/EÜ (10).

2.   EKP võib asjaomase RKP taotlusel kohaldada erandeid artiklis 3 sätestatud kohustusliku reservi nõudest, kui:

| a) | asutuse suhtes kohaldatakse saneerimismeedet direktiivi 2001/24/EÜ alusel; |
| --- | --- |

a)

asutuse suhtes kohaldatakse saneerimismeedet direktiivi 2001/24/EÜ alusel;

| b) | liit või liikmesriik teinud asutuse suhtes arestimisotsuse või liit on kehtestanud meetmed vastavalt aluslepingu artiklile 75, mis piirab asutuse võimet oma vahendeid kasutada; |
| --- | --- |

b)

liit või liikmesriik teinud asutuse suhtes arestimisotsuse või liit on kehtestanud meetmed vastavalt aluslepingu artiklile 75, mis piirab asutuse võimet oma vahendeid kasutada;

| c) | EKP ja RKPd (eurosüsteem) on selle asutuse juurdepääsu eurosüsteemi avaoperatsioonidele või püsivõimalustele peatanud või välistanud Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (11) kohaselt; või |
| --- | --- |

c)

EKP ja RKPd (eurosüsteem) on selle asutuse juurdepääsu eurosüsteemi avaoperatsioonidele või püsivõimalustele peatanud või välistanud Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) (11) kohaselt; või

| d) | asutuselt kohustusliku reservi nõudmine ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

d)

asutuselt kohustusliku reservi nõudmine ei ole asjakohane.

Esimese lõigu punkti c kohaldamisel, kui EKP nõukogu taastab asutuse juurdepääsu eurosüsteemi avaoperatsioonidele või püsivõimalustele vastavalt suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artiklile 158, ei kohaldata erandit alates järgmise hoidmisperioodi algusest.

3.   Erandi kohaldamisel kooskõlas lõike 2 punktiga d võtavad asjaomased RKPd ja EKP arvesse kõiki järgmisi asjaolusid:

| a) | kas asutusele on antud ainult eriotstarbelise tegevuse luba; |
| --- | --- |

a)

kas asutusele on antud ainult eriotstarbelise tegevuse luba;

| b) | kas asutusel ei ole lubatud konkureerida pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega; |
| --- | --- |

b)

kas asutusel ei ole lubatud konkureerida pangandustegevuse alal muude krediidiasutustega;

| c) | kas asutusel on juriidiline kohustus piirkondlikuks ja/või rahvusvaheliseks arenguabiks ette nähtud hoiused märgistada. |
| --- | --- |

c)

kas asutusel on juriidiline kohustus piirkondlikuks ja/või rahvusvaheliseks arenguabiks ette nähtud hoiused märgistada.

Punkti a kohaldamisel on asutusel lubatud täita eriotstarbelisi funktsioone ainult juhul, kui ta täidab avaliku halduse eriülesandeid või kui asutuse tegevus krediidiasutusena on seadusega või põhikirjaga keelatud.

4.   Käesolevas artiklis osutatud erandeid kohaldatakse alates selle hoidmisperioodi algusest, mil asjaomane sündmus aset leiab.

Artikkel 5

Reservibaas

1.   Asutused arvutavad oma reservibaasi, kasutades statistilist teavet järgmiste kohustuste kohta, mis on esitatud vastavalt määrusele (EL) 2021/379 (EKP/2021/2):

| a) | hoiused; |
| --- | --- |

a)

hoiused;

| b) | emiteeritud võlaväärtpaberid. |
| --- | --- |

b)

emiteeritud võlaväärtpaberid.

Kui asutusel on kohustused sama üksuse euroalavälise filiaali ees või sama üksuse euroalavälise peakontori või registreeritud asukoha ees, võetakse need kohustused reservibaasis arvesse.

2.   Lõike 1 kohaselt arvutatavast reservibaasist jäetakse välja järgmised kohustused:

| a) | kohustused mis tahes muu asutuse ees, kui:






  i) | selle asutuse suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet vastavalt käesolevale määrusele; ja |
| --- | --- | --- |

a)

kohustused mis tahes muu asutuse ees, kui:

i)

selle asutuse suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet vastavalt käesolevale määrusele; ja

| ii) | see asutus ei ole vabastatud või neile ei ole antud vabastust kohustusliku reservi nõudest artikli 4 alusel; |
| --- | --- |

ii)

see asutus ei ole vabastatud või neile ei ole antud vabastust kohustusliku reservi nõudest artikli 4 alusel;

| b) | kohustused EKP või euroala liikmesriigi RKP ees. |
| --- | --- |

b)

kohustused EKP või euroala liikmesriigi RKP ees.

3.   Kohustuste välja jätmisel reservibaasist lõike 2 alusel peab asutus:

| a) | põhjendamatu viivituseta teatama asjaomasele RKP-le väljajäetud summa; |
| --- | --- |

a)

põhjendamatu viivituseta teatama asjaomasele RKP-le väljajäetud summa;

| b) | esitama tõendid nende kohustuste kohta; |
| --- | --- |

b)

esitama tõendid nende kohustuste kohta;

| c) | arvama nende kohustuste summa reservibaasist maha pärast seda, kui asjaomasele RKP-le on esitatud tõendid selle summa kohta vastavalt punktile b. |
| --- | --- |

c)

arvama nende kohustuste summa reservibaasist maha pärast seda, kui asjaomasele RKP-le on esitatud tõendid selle summa kohta vastavalt punktile b.

Kui asutus ei saa asjaomasele osalevale RKP-le punkti b kohaselt kohustuste summat kategooria „Emiteeritud võlaväärtpaberid“ osas tõendada, kohaldab see asutus tema poolt emiteeritud kuni kaheaastase (k.a) esialgse tähtajaga võlaväärtpaberite jäägi suhtes EKP veebilehel avaldatud standardmahaarvamist.

4.   Kui EKP määrab standardmahaarvamise, mida tuleb kohaldada lõikes 3 osutatud võlaväärtpaberite kategooriale „Kuni kaheaastase (k.a) tähtajaga võlakirjad“, võtab ta arvesse euroala makrosuhtarvu asjaomaste instrumentide jäägi vahel: instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused ning mida hoiavad muud krediidiasutused, EKP ja asjaomased RKPd, ning instrumendid, mille on emiteerinud krediidiasutused.

5.   Asutused arvutavad konkreetse hoidmisperioodiga seonduva reservibaasi nende andmete alusel, mis on seotud kaks kuud enne hoidmisperioodi algust oleva kuuga.

6.   Määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) artiklis 2 määratletud lihtsustatud aruandlusega asutused arvutavad oma reservibaasi kahe järjestikuse hoidmisperioodi jaoks, millest esimene algab hoidmisperioodiga, mis algab kolmandal kuul pärast kvartali lõppu, määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) kohaselt esitatud kvartali lõpu andmete põhjal. Need asutused peavad teatama oma kohustuslikust reservist kooskõlas artikliga 7.

Artikkel 6

Kohustusliku reservi arvutamine

1.   Kohustuslik reserv, mida asutused hoiavad kooskõlas artikliga 3, arvutatakse artiklis 5 osutatud reservibaasi kuuluva kohustuse puhul järgmiste reservimäärade alusel:

| a) | 0 % reservimäära kohaldatakse määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) II lisa 2. osas osutatud järgmiste kategooriate suhtes:






  i) | hoiused, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:






  — | üle kaheaastase tähtajaga hoiused; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

0 % reservimäära kohaldatakse määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) II lisa 2. osas osutatud järgmiste kategooriate suhtes:

i)

hoiused, mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:

—

üle kaheaastase tähtajaga hoiused;

| — | üle kaheaastase tähtajaga etteteatamisega lõpetatavad hoiused; |
| --- | --- |

—

üle kaheaastase tähtajaga etteteatamisega lõpetatavad hoiused;

| — | repolepingud (repotehingud); |
| --- | --- |

—

repolepingud (repotehingud);

| ii) | üle kaheaastase algtähtajaga emiteeritud võlaväärtpaberid; |
| --- | --- |

ii)

üle kaheaastase algtähtajaga emiteeritud võlaväärtpaberid;

| b) | kõikide muude reservibaasi kuuluvate kohustuste puhul on reservimäär 1 %. |
| --- | --- |

b)

kõikide muude reservibaasi kuuluvate kohustuste puhul on reservimäär 1 %.

2.   RKP või asutus arvab iga asutuse kohustusliku reservi arvutamisel maha ühekordse makse summas 100 000 EUR, kui artiklites 10–12 ei ole sätestatud teisiti.

3.   RKPd võtavad artikli 6 kohaselt arvutatud kohustusliku reservi aluseks järgmise osas:

| a) | kohustusliku reservi hoiuste tasustamine; |
| --- | --- |

a)

kohustusliku reservi hoiuste tasustamine;

| b) | artikli 3 lõike 1 punkti a järgimise hindamine. |
| --- | --- |

b)

artikli 3 lõike 1 punkti a järgimise hindamine.

Artikkel 7

Kohustusliku reservi arvutamine

1.   RKPd kehtestavad korra asutuste teavitamiseks nende kohustuslikust reservist. Kord peab sätestama, kas kohustusliku reservi arvutab artiklile 6 alusel asjaomane RKP või asutus.

2.   Kui asutuse kohustusliku reservi arvutab vastavalt lõikele 1 asjaomane RKP, kohaldatakse järgmist:

| a) | asjaomane RKP teatab asutusele tema kohustusliku reservi hiljemalt kolm RKP tööpäeva enne hoidmisperioodi algust; |
| --- | --- |

a)

asjaomane RKP teatab asutusele tema kohustusliku reservi hiljemalt kolm RKP tööpäeva enne hoidmisperioodi algust;

| b) | asutus kinnitab oma kohustusliku reservi, teatades sellest hiljemalt hoidmisperioodi algusele eelneval RKP tööpäeval; ja |
| --- | --- |

b)

asutus kinnitab oma kohustusliku reservi, teatades sellest hiljemalt hoidmisperioodi algusele eelneval RKP tööpäeval; ja

| c) | kui asutus ei vasta punktis a osutatud teatele hoidmisperioodi algusele eelneva RKP tööpäeva lõpuks, loetakse punktis b osutatud kinnitus toimunuks ja teatatud kohustuslikku reservi kohaldatakse selle asutuse suhtes sellel hoidmisperioodil. |
| --- | --- |

c)

kui asutus ei vasta punktis a osutatud teatele hoidmisperioodi algusele eelneva RKP tööpäeva lõpuks, loetakse punktis b osutatud kinnitus toimunuks ja teatatud kohustuslikku reservi kohaldatakse selle asutuse suhtes sellel hoidmisperioodil.

3.   Kui asutuse kohustusliku reservi arvutab vastavalt lõikele 1 asutus, kohaldatakse järgmist:

| a) | asutus teatab asjaomasele RKP-le oma kohustusliku reservi hiljemalt kolm RKP tööpäeva enne hoidmisperioodi algust; |
| --- | --- |

a)

asutus teatab asjaomasele RKP-le oma kohustusliku reservi hiljemalt kolm RKP tööpäeva enne hoidmisperioodi algust;

| b) | asjaomane RKP kinnitab selle asutuse kohustusliku reservi, teatades sellest hiljemalt hoidmisperioodi algusele eelneval RKP tööpäeval; ja |
| --- | --- |

b)

asjaomane RKP kinnitab selle asutuse kohustusliku reservi, teatades sellest hiljemalt hoidmisperioodi algusele eelneval RKP tööpäeval; ja

| c) | kui ajaomane RKP ei vasta punktis a osutatud teatele hoidmisperioodi algusele eelneva RKP tööpäeva lõpuks, loetakse punktis b osutatud kinnitus toimunuks ja teatatud kohustuslikku reservi kohaldatakse selle asutuse suhtes sellel hoidmisperioodil. |
| --- | --- |

c)

kui ajaomane RKP ei vasta punktis a osutatud teatele hoidmisperioodi algusele eelneva RKP tööpäeva lõpuks, loetakse punktis b osutatud kinnitus toimunuks ja teatatud kohustuslikku reservi kohaldatakse selle asutuse suhtes sellel hoidmisperioodil.

4.   Lõigete 2 ja 3 kohaldamisel võib asjaomane RKP määrata kohustusliku reservi teatamiseks varasema kuupäeva.

5.   RKPd võivad täpsustada tingimusi ja tähtaegu, mille jooksul asutused võivad käesoleva artikli kohaselt teatatud reservibaasi ja kohustuslikku reservi muuta. Parandused ei ole lubatud pärast lõigetes 2 ja 3 osutatud kohustusliku reservi kinnitamist.

6.   Asjaomane RKP avaldab ajakavad, milles osutatakse käesoleva artikli rakendamises asjaomase kohustusliku reservi arvutamise andmete teatamise ja kinnituse andmise tähtajad.

7.   Kui asutus ei ole esitanud statistilist teavet, mis on sätestatud määruses (EL) 2021/379 (EKP/2021/2), teevad RKPd prognoosi selle asutuse kohustusliku reservi kohta asjaomasel hoidmisperioodil asutuse poolt esitatud varasemate andmete põhjal ja mis tahes muu teabe põhjal ning teatavad asutusele tema kohustusliku reservi hiljemalt kolm RKP pangapäeva enne hoidmisperioodi algust.

Artikkel 8

Hoidmisperiood

1.   Hoidmisperiood algab põhilise refinantseerimisoperatsiooni arvelduspäeval, mis järgneb EKP nõukogu koosolekule, mille päevakorras on rahapoliitika kursi hindamine, ja lõpeb päeval, mis eelneb järgmise hoidmisperioodi algusele, kui EKP nõukogu ei ole osutanud teisiti.

2.   EKP juhatus avaldab hoidmisperioodide ajakava EKP veebisaidil. RKPd avaldavad selle ajakava ka oma veebisaitidel. EKP ja RKPd avaldavad selle ajakava vähemalt kolm kuud enne iga kalendriaasta algust.

3.   EKP nõukogu võib lõikes 2 osutatud ajakava muuta. Muudetud ajakava avaldatakse EKP ja RKPde veebisaitidel enne muudatusega seotud hoidmisperioodi.

Artikkel 9

Tasustamine

1.   Asjaomased RKPd tasustavad kohustusliku reservi hoidmist reservikontodel eurosüsteemi põhiliste refinantseerimistoimingute (kalendripäevade arvu järgi kaalutud) intressimäära hoidmisperioodi keskmisega, mis leitakse järgmise valemi abil, ümardades tulemuse lähima sendini:

Image 1

Image 2

kus:

| Rt | = | kohustusliku reservi hoiuse pealt makstav tasu hoidmisperioodil t; |
| --- | --- | --- |
| Ht | = | päeva keskmine kohustusliku reservi hoius hoidmisperioodil t; |
| nt | = | kalendripäevade arv hoidmisperioodil t. |
| rt | = | kohustusliku reservi hoiuse tasumäär hoidmisperioodil t; kohaldada tuleb intressimäära tavapärast ümardamist kahe kohani peale koma; |
| i | = | hoidmisperioodi t kalendripäev i; |
| MRi | = | kalendripäeval i või enne seda teostatud viimase põhilise refinantseerimisoperatsiooni intressi piirmäär. |

Rt

=

kohustusliku reservi hoiuse pealt makstav tasu hoidmisperioodil t;

Ht

=

päeva keskmine kohustusliku reservi hoius hoidmisperioodil t;

nt

=

kalendripäevade arv hoidmisperioodil t.

rt

=

kohustusliku reservi hoiuse tasumäär hoidmisperioodil t; kohaldada tuleb intressimäära tavapärast ümardamist kahe kohani peale koma;

i

=

hoidmisperioodi t kalendripäev i;

MRi

=

kalendripäeval i või enne seda teostatud viimase põhilise refinantseerimisoperatsiooni intressi piirmäär.

2.   Asjaomane RKP maksab kohustusliku reservi hoidmise tasu teisel TARGET2 tööpäeval pärast selle hoidmisperioodi lõppu, mille eest tasu teeniti.

Artikkel 10

Kohustusliku reservi hoidmine vahendaja kaudu

1.   Asutus võib taotleda asjaomaselt RKP-lt luba hoida oma kohustuslikku reservi täies ulatuses kaudselt vahendaja kaudu, kui:

| a) | vahendaja on resident samas liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

vahendaja on resident samas liikmesriigis;

| b) | vahendaja suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet; |
| --- | --- |

b)

vahendaja suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet;

| c) | vahendaja tavaülesannete hulka kuulub lisaks kohustusliku reservi hoidmisele ka selle asutuse muude haldusülesannete täitmine (nt sularahahaldus). |
| --- | --- |

c)

vahendaja tavaülesannete hulka kuulub lisaks kohustusliku reservi hoidmisele ka selle asutuse muude haldusülesannete täitmine (nt sularahahaldus).

2.   Kui asutus taotleb luba hoida oma kohustuslikku reservi täies ulatuses kaudselt vahendaja kaudu lõike 1 määratluses, sõlmib ta selle vahendajaga vastava lepingu. Selles lepingus sätestatakse vähemalt järgmine:

| a) | kas taotleja soovib juurdepääsu eurosüsteemi püsivõimalustele ja avaoperatsioonidele; |
| --- | --- |

a)

kas taotleja soovib juurdepääsu eurosüsteemi püsivõimalustele ja avaoperatsioonidele;

| b) | vähemalt 12kuuline etteteatamisaeg, ilma et see piiraks artikli 10 lõike 7 punkti b sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

vähemalt 12kuuline etteteatamisaeg, ilma et see piiraks artikli 10 lõike 7 punkti b sätete kohaldamist.

Kui asutus teavitab punkti b kohaselt, peab ta teavitama asjaomast RKPd ebakohase viivituseta.

3.   Kui grupi emaettevõtja konsolideerib oma statistikaaruandluses nende tütarettevõtjate tegevuse, kes on sama liikmesriigi residendid vastavalt määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) artikli 6 lõikele 1, võib see emaettevõtja taotleda asjaomaselt RKP-lt luba grupi kohustusliku reservi hoidmiseks vahendajana.

4.   Kui emaettevõtja taotleb luba grupi kohustusliku reservi hoidmiseks vahendajana lõike 3 alusel, sõlmib see emaettevõtja iga gruppi kuuluva asutusega lepingu vahendajana tegutsemiseks. Nendes lepingutes sätestatakse vähemalt järgmine:

| a) | kas emaettevõtja või tütarettevõtjad soovivad juurdepääsu eurosüsteemi püsivõimalustele ja avaoperatsioonidele; |
| --- | --- |

a)

kas emaettevõtja või tütarettevõtjad soovivad juurdepääsu eurosüsteemi püsivõimalustele ja avaoperatsioonidele;

| b) | vähemalt 12kuuline etteteatamisaeg; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 12kuuline etteteatamisaeg;

5.   Asjaomane RKP võib anda taotluse esitanud asutusele loa hoida kohustuslikku reservi vahendaja kaudu ning teatab sellest viivitamata sellele asutusele ja vahendajale. Luba jõustub loa andmise kuupäevale järgneva esimese hoidmisperioodi alguses ja seda kohaldatakse lõikes 2 või 4 osutatud lepingu kehtivusaja jooksul või kuni loa kehtetuks tunnistamiseni lõigete 7 ja 8 alusel.

Asutusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikliga 10 antud luba hoida reservi vahendaja kaudu loetakse käesoleva määruse eesmärgil antuks kooskõlas käesoleva lõikega.

6.   Kui vahendaja hoiab käesoleva artikli kohaselt muu asutuse kohustuslikku reservi, hoiab ta seda reservi oma reservikontodel lisaks oma reservile, mida hoitakse kooskõlas käesoleva määrusega.

7.   EKP või asjaomane RKP võib lõike 5 alusel antud loa igal ajal kehtetuks tunnistada, kui:

| a) | kumbki lõikes 2 või 4 osutatud kokkuleppe osapool ei täida käesoleva määruse nõudeid; |
| --- | --- |

a)

kumbki lõikes 2 või 4 osutatud kokkuleppe osapool ei täida käesoleva määruse nõudeid;

| b) | mõlemad lõikes 2 või 4 osutatud kokkuleppe osapooled taotlevad loa kehtetuks tunnistamist käesoleva artikli alusel; |
| --- | --- |

b)

mõlemad lõikes 2 või 4 osutatud kokkuleppe osapooled taotlevad loa kehtetuks tunnistamist käesoleva artikli alusel;

| c) | lõikes 1 sätestatud kohustusliku reservi kaudse hoidmise tingimused ei ole enam täidetud; või |
| --- | --- |

c)

lõikes 1 sätestatud kohustusliku reservi kaudse hoidmise tingimused ei ole enam täidetud; või

| d) | esinevad vahendajaga seotud usaldatavusnõuete asjaolud. |
| --- | --- |

d)

esinevad vahendajaga seotud usaldatavusnõuete asjaolud.

8.   Loa kehtetuks tunnistamisel lõike 7 alusel võtab asjaomane RKP või EKP arvesse järgmist:

| a) | kas asutused on otsustanud lepingu lõpetada kokkuleppel; |
| --- | --- |

a)

kas asutused on otsustanud lepingu lõpetada kokkuleppel;

| b) | kas asutus, kes hoiab oma kohustuslikku reservi kaudselt vahendaja kaudu, suudab täita oma kohustusliku reservi nõuet. |
| --- | --- |

b)

kas asutus, kes hoiab oma kohustuslikku reservi kaudselt vahendaja kaudu, suudab täita oma kohustusliku reservi nõuet.

9.   Loa kehtetuks tunnistamisel lõike 7 alusel asjaomase RKP või EKP poolt kohaldatakse järgmist:

| a) | loa kehtetuks tunnistamine jõustub pärast hoidmisperioodi lõppu, välja arvatud juhul, kui luba tunnistatakse kehtetuks lõike 7 punkti d alusel; |
| --- | --- |

a)

loa kehtetuks tunnistamine jõustub pärast hoidmisperioodi lõppu, välja arvatud juhul, kui luba tunnistatakse kehtetuks lõike 7 punkti d alusel;

| b) | kui luba tunnistatakse kehtetuks lõike 7 punkti d alusel, jõustub see viivitamata ning käesoleva lõike punktis c sätestatud minimaalset etteteatamistähtaega ei kohaldata; |
| --- | --- |

b)

kui luba tunnistatakse kehtetuks lõike 7 punkti d alusel, jõustub see viivitamata ning käesoleva lõike punktis c sätestatud minimaalset etteteatamistähtaega ei kohaldata;

| c) | asjaomane RKP või EKP teatab mõlemale lõikes 2 või 4 osutatud lepingupoolele kehtetuks tunnistamisest vähemalt viis tööpäeva enne viimase hoidmisperioodi lõppu, mille kohta luba kehtib. |
| --- | --- |

c)

asjaomane RKP või EKP teatab mõlemale lõikes 2 või 4 osutatud lepingupoolele kehtetuks tunnistamisest vähemalt viis tööpäeva enne viimase hoidmisperioodi lõppu, mille kohta luba kehtib.

10.   Kui EKP rakendab sanktsioone vastavalt määrusele (EÜ) nr 2532/98, võib ta neid sanktsioone kohaldada vahendaja ja selle asutuse suhtes, kelle reservi hoitakse.

Artikkel 11

Reservibaasi agregeeritud aruandlus

1.   Kui asutus taotleb asjaomaselt RKP-lt luba hoida oma kohustuslikku reservi täies ulatuses kaudselt emaettevõtja kaudu vastavalt artikli 10 lõikele 3, võib see emaettevõtja taotleda asjaomaselt RKP-lt luba esitada reservibaasi ja sellesse kontserni kuuluvate asutuste reservibaasi agregeeritult ja kooskõlas määrusega (EL) 2021/379 (EKP/2021/2). RKPd võivad anda emaettevõtjatele reservibaasi agregeeritud aruandluse loa kooskõlas määrusega (EL) 2021/379 (EKP/2021/2).

2.   Kui emaettevõtja taotleb asjaomaselt RKP-lt reservibaasi agregeeritud aruandluse luba vastavalt lõikele 1, tagab asjaomane RKP, et artikli 10 lõikes 4 osutatud leping sisaldab kinnitust artikli 6 lõikes 2 osutatud kindlasummalise mahaarvamise võimaliku kaotuse kohta individuaalsel tasandil.

3.   Kui asjaomane RKP annab emaettevõtjale reservibaasi agregeeritud aruandluse loa lõike 1 alusel, teatab ta sellest asjaomasele asutusele põhjendamatu viivituseta. Luba jõustub loa andmise kuupäevale järgneva esimese hoidmisperioodi alguses ja seda kohaldatakse lõikes 2 osutatud lepingu kehtivusaja jooksul või kuni loa kehtetuks tunnistamiseni.

4.   Kui asjaomane RKP annab emaettevõtjana tegutsevale asutusele reservibaasi agregeeritud aruandluse loa lõike 1 alusel, lahutatakse vahendaja kohustuslikest reservidest automaatselt üks artikli 6 lõikes 2 osutatud kindlasummaline mahaarvamine.

5.   Asutusele määruse (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) artikli 11 alusel EKP poolt antud luba esitada kohustuslikku reservi agregeeritud aruandeid vahendaja kaudu, loetakse käesoleva määruse eesmärgil kehtivaks kuni selle loa kehtetuks tunnistamiseni.

Artikkel 12

Ühinemine ja jagunemine

1.   Kui ühinemine jõustub hoidmisperioodil, kohaldatakse järgmist:

| a) | ühendav asutus täidab ühendatava asutuse nõudeid käesoleva määruse alusel; |
| --- | --- |

a)

ühendav asutus täidab ühendatava asutuse nõudeid käesoleva määruse alusel;

| b) | ühendava asutuse kohustuslikku reservi vähendatakse artikli 6 lõike 2 kohaselt kohaldatava iga kindlasummalise vähenduse võrra; ja |
| --- | --- |

b)

ühendava asutuse kohustuslikku reservi vähendatakse artikli 6 lõike 2 kohaselt kohaldatava iga kindlasummalise vähenduse võrra; ja

| c) | RKPd hindavad, kas asutused täidavad artikli 3 lõike 1 punkti a nõudeid, võttes arvesse nii ühendavate kui ka ühendatavate asutuste reservikontodel hoitavaid päevalõpu hoiuseid. |
| --- | --- |

c)

RKPd hindavad, kas asutused täidavad artikli 3 lõike 1 punkti a nõudeid, võttes arvesse nii ühendavate kui ka ühendatavate asutuste reservikontodel hoitavaid päevalõpu hoiuseid.

2.   Lõikes 1 osutatud hoidmisperioodile vahetult järgneva hoidmisperioodi jooksul kohaldatakse järgmist:

| a) | ühendava asutuse kohustuslikku reservi vähendatakse artikli 6 lõike 2 alusel ainult ühe ühekordse kindlasummalise mahaarvamise võrra; ja |
| --- | --- |

a)

ühendava asutuse kohustuslikku reservi vähendatakse artikli 6 lõike 2 alusel ainult ühe ühekordse kindlasummalise mahaarvamise võrra; ja

| b) | ühendava asutuse kohustuslik reserv arvutatakse artikli 6 eesmärgil, kasutades reservibaasi, mis agregeerib ühendatava asutuste ja ühendava asutuse reservibaasid. |
| --- | --- |

b)

ühendava asutuse kohustuslik reserv arvutatakse artikli 6 eesmärgil, kasutades reservibaasi, mis agregeerib ühendatava asutuste ja ühendava asutuse reservibaasid.

Punkti b kohaldamisel kasutatakse arvutamisel iga asutuse asjaomase hoidmisperioodi reservibaase nii, nagu ei oleks ühinemist toimunud, ning kooskõlas määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) III lisa 2. osas sätestatud eeskirjadega.

Esimest lõiku kohaldatakse ka edasiste hoidmisperioodide suhtes, kui määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) III lisa 2. osa punkti 4 tingimused on täidetud.

3.   Kui jagunemine jõustub hoidmisperioodil, kohaldatakse järgmist:

| a) | omandavad asutused, kui need on krediidiasutused, täidavad käesoleva määruse nõudeid jaguneva asutuse eest; |
| --- | --- |

a)

omandavad asutused, kui need on krediidiasutused, täidavad käesoleva määruse nõudeid jaguneva asutuse eest;

| b) | iga omandav asutus, kui see on krediidiasutus, täidab käesoleva määruse nõudeid vastavalt tema osale jagunevale asutusele määratud reservibaasi osas; |
| --- | --- |

b)

iga omandav asutus, kui see on krediidiasutus, täidab käesoleva määruse nõudeid vastavalt tema osale jagunevale asutusele määratud reservibaasi osas;

| c) | jaguneva asutuse hoitav reserv jaotatakse proportsionaalselt omandavate asutuste vahel; |
| --- | --- |

c)

jaguneva asutuse hoitav reserv jaotatakse proportsionaalselt omandavate asutuste vahel;

| d) | artikli 6 lõikes 2 osutatud kindlasummaline mahaarvamine lahutatakse iga omandava asutuse kohustuslikust reservist. |
| --- | --- |

d)

artikli 6 lõikes 2 osutatud kindlasummaline mahaarvamine lahutatakse iga omandava asutuse kohustuslikust reservist.

4.   Hoidmisperioodil, mis järgneb vahetult hoidmisperioodile, mil jagunemine jõustub, ja kuni omandavad asutused esitavad oma vastavad reservibaasid kooskõlas määrusega (EL) 2021/379 (EKP/2021/2), kohaldatakse järgmist:

| a) | iga omandav asutus täidab käesoleva määruse nõudeid asjakohastel juhtudel vastavalt tema osale jagunevale asutusele määratud reservibaasi osas; ja |
| --- | --- |

a)

iga omandav asutus täidab käesoleva määruse nõudeid asjakohastel juhtudel vastavalt tema osale jagunevale asutusele määratud reservibaasi osas; ja

| b) | artikli 6 lõikes 2 osutatud kindlasummaline mahaarvamine lahutatakse iga omandava asutuse kohustuslikust reservist. |
| --- | --- |

b)

artikli 6 lõikes 2 osutatud kindlasummaline mahaarvamine lahutatakse iga omandava asutuse kohustuslikust reservist.

Artikkel 13

Volituste delegeerimine euro kasutuselevõtu korral

1.   Kui liikmesriik võtab kooskõlas aluslepinguga kasutusele euro, delegeerib EKP nõukogu käesolevaga juhatusele õiguse pärast EKPSi turuoperatsioonide komitee seisukohtade arvessevõtmist sätestada järgmist:

| a) | ülemineku hoidmisperioodi kuupäevad kohustusliku reservi kohaldamiseks vastavas liikmesriigis asutatud asutuste suhtes kooskõlas artikliga 3; alguskuupäev on euro kasutuselevõtu kuupäev selles liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

ülemineku hoidmisperioodi kuupäevad kohustusliku reservi kohaldamiseks vastavas liikmesriigis asutatud asutuste suhtes kooskõlas artikliga 3; alguskuupäev on euro kasutuselevõtu kuupäev selles liikmesriigis;

| b) | artiklis 5 osutatud reservibaasi arvutamise viis punktis a osutatud ülemineku hoidmisperioodil; |
| --- | --- |

b)

artiklis 5 osutatud reservibaasi arvutamise viis punktis a osutatud ülemineku hoidmisperioodil;

| c) | tähtaeg, mille jooksul selles liikmesriigis asutatud asutused või asjaomane RKP peavad kohustusliku reservi arvutama ja seda kontrollima ülemineku hoidmisperioodil. |
| --- | --- |

c)

tähtaeg, mille jooksul selles liikmesriigis asutatud asutused või asjaomane RKP peavad kohustusliku reservi arvutama ja seda kontrollima ülemineku hoidmisperioodil.

EKP juhatus võtab vastu ja avaldab esimese lõigu alusel tehtud otsuse vähemalt kaks kuud enne euro kasutuselevõttu asjaomases liikmesriigis ning teavitab sellest EKP nõukogu.

2.   Lisaks delegeerib EKP nõukogu EKP juhatusele õiguse lubada teistes euroala liikmesriikides asutatud asutustel arvata reservibaasist maha kohustused, mis neil on eurot kasutusele võtvas liikmesriigis asutatud asutuste ees asjakohastel hoidmisperioodidel lõike 1 punktis a osutatud üleminekuperioodi jooksul ja vahetult pärast seda.

Esimest lõiku kohaldatakse juhul, kui euro kasutusele võtva liikmesriigi asutused ei ole kohustusliku reservi arvutamise ajal kantud artikli 3 lõike 3 punktis a osutatud asutuste nimekirja. Sellisel juhul võib EKP juhatus käesoleva lõike alusel tehtavas otsuses nende kohustustuste mahaarvamise viisi täpsustada.

.

Artikkel 14

Kontrollimine

1.   Asjaomased RKPd võivad kasutada õigust kontrollida asutuste poolt reservibaasi kohta esitatud teabe täpsust ja kvaliteeti määruse (EÜ) nr 2531/98 artikli 6 lõike 3 alusel.

2.   Kui asutus teatab kohustusliku reservi arvutamisest artikli 7 lõike 3 alusel, kontrollib asjaomane RKP selle arvutuse täpsust ja jälgib kooskõla määruse (EL) 2021/379 (EKP/2021/2) kohaselt esitatud statistilise teabega.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

1.   Käesolevaga tunnistatakse määrus (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) kehtetuks alates 26. juunist 2021.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt vastavustabelile II lisas.

Artikkel 16

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 26. juunist 2021. Artiklit 3 kohaldatakse alates 28. juulist 2021, 2021. aasta viienda hoidmisperioodi esimesest päevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 22. jaanuar 2021

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1.

1

(2)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 4.

2

(3)  Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1745/2003, 12. september 2003, kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (ELT L 250, 2.10.2003, lk 10).

3

(4)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/379, 22. jaanuar 2021, krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2021/2) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 16).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2033, 27. november 2019, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

7

(8)  Euroopa Keskpanga suunis EKP /2012 / 27, 5. detsember 2012, üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 30, 30.1.2013, lk 1).

8

(9)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/24/EÜ, 4. aprill 2001, krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT L 125, 5.5.2001, lk 15).

10

(11)  Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2015/510, 19. detsember 2014, eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (EKP/2014/60) (ELT L 91, 2.4.2015, lk 3).

11

---

I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus ja muudatuste nimekiri

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) (ELT L 250, 2.10.2003, lk 10).

Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1052/2008 (EKP/2008/10) (ELT L 282, 25.10.2008, lk 14).

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1358/2011 (EKP/2011/26) (ELT L 338, 21.12.2011, lk 51).

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1376/2014 (EKP/2014/52) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 79).

Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2016/1705 (EKP/2016/26) (ELT L 257, 23.9.2016, lk 10).

---

II LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 1745/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 2 |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 lõike 2 esimene lõik | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 2 lõike 2 teine lõik | Artikli 4 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 3 lõige 3 |
| — | Artikli 3 lõike 1 punkt d ja artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 5 lõige 2 |
| Artikli 3 lõike 2a esimene lõik | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 3 lõike 2a teine lõik | Artikli 5 lõige 4 |
| — | Artikli 5 lõige 5 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 5 lõige 6 |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 5 lõige 7 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 6 lõike 1 punkt a |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 6 lõike 1 punkt b |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav lause ja artikli 6 lõige 3 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 6 lõige 2 |
| Artikli 5 lõige 3 | Artikli 7 lõiked 1 kuni 5 |
| Artikli 5 lõige 4 | Artikli 7 lõige 6 |
| Artikli 5 lõige 5 | Artikli 7 lõige 7 |
| Artikli 6 lõike 1 esimene ja teine lause | Artikli 3 lõike 1 punkt b |
| Artikli 6 lõike 1 kolmas lause | Artikli 3 lõike 1 punkt c |
| Artikli 6 lõige 2 | Artikli 3 lõike 1 punkt a |
| Artikli 6 lõige 3 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikkel 7 | Artikkel 8 |
| Artikkel 8 | Artikkel 9 |
| Artikkel 9 | Artikli 14 lõige 1 |
| Artikli 10 lõiked 1 ja 2 | Artikli 10 lõiked 1 ja 2 ning artikli 10 lõige 5 |
| Artikli 10 lõige 3 | Artikli 10 lõiked 6 ja 10 |
| Artikli 10 lõige 4 | Artikli 10 lõige 7 ja artikli 10 lõike 9 punktid a ja c |
| Artikli 10 lõige 5 | Artikli 10 lõike 9 punkt b |
| — | Artikli 10 lõiked 4, 5 ja 8 |
| Artikli 10 lõige 6 | Põhjendus 5, artikli 14 lõige 2 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikkel 12 | — |
| Artikkel 13 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13a | Artikkel 13 |
| Artikkel 14 | Artikkel 15 |
| — | |
| Artikkel 15 | Artikkel 16 |
| — | I ja II lisa |

Määrus (EÜ) nr 1745/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikli 2 lõige 1

Artikkel 1

Artikli 2 lõike 2 esimene lõik

Artikli 4 lõige 1

Artikli 2 lõike 2 teine lõik

Artikli 4 lõiked 2 ja 3

Artikli 2 lõige 3

Artikli 3 lõige 3

—

Artikli 3 lõike 1 punkt d ja artikli 3 lõige 4

Artikli 3 lõige 1

Artikli 5 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 5 lõige 2

Artikli 3 lõike 2a esimene lõik

Artikli 5 lõige 3

Artikli 3 lõike 2a teine lõik

Artikli 5 lõige 4

—

Artikli 5 lõige 5

Artikli 3 lõige 3

Artikli 5 lõige 6

Artikli 3 lõige 4

Artikli 5 lõige 7

Artikli 4 lõige 1

Artikli 6 lõike 1 punkt a

Artikli 4 lõige 2

Artikli 6 lõike 1 punkt b

Artikli 5 lõige 1

Artikli 6 lõike 1 sissejuhatav lause ja artikli 6 lõige 3

Artikli 5 lõige 2

Artikli 6 lõige 2

Artikli 5 lõige 3

Artikli 7 lõiked 1 kuni 5

Artikli 5 lõige 4

Artikli 7 lõige 6

Artikli 5 lõige 5

Artikli 7 lõige 7

Artikli 6 lõike 1 esimene ja teine lause

Artikli 3 lõike 1 punkt b

Artikli 6 lõike 1 kolmas lause

Artikli 3 lõike 1 punkt c

Artikli 6 lõige 2

Artikli 3 lõike 1 punkt a

Artikli 6 lõige 3

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikli 14 lõige 1

Artikli 10 lõiked 1 ja 2

Artikli 10 lõiked 1 ja 2 ning artikli 10 lõige 5

Artikli 10 lõige 3

Artikli 10 lõiked 6 ja 10

Artikli 10 lõige 4

Artikli 10 lõige 7 ja artikli 10 lõike 9 punktid a ja c

Artikli 10 lõige 5

Artikli 10 lõike 9 punkt b

—

Artikli 10 lõiked 4, 5 ja 8

Artikli 10 lõige 6

Põhjendus 5, artikli 14 lõige 2

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

—

Artikkel 13

Artikkel 12

Artikkel 13a

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 15

—

Artikkel 15

Artikkel 16

—

I ja II lisa

---

| 3.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/16

---

EUROOPA KESKPANGA MÄÄRUS (EL) nr 2021/379,

22. jaanuar 2021,

krediidiasutuste ja rahaloomeasutuste sektori bilansikirjete kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2021/2)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 5,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (1) eelkõige selle artikli 5 lõiget 1 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 2531/98, 23. november 1998, kohustuslike reservide kohaldamise kohta Euroopa Keskpanga poolt, (2) eelkõige selle artikli 6 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga määrust (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (3) on muudetud ja vajalikud on täiendavad mahukad muudatused, võttes arvesse äsjaseid muudatusi Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1131 (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2033 (6). Seega tuleb see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga määrust (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) (3) on muudetud ja vajalikud on täiendavad mahukad muudatused, võttes arvesse äsjaseid muudatusi Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1131 (5) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2019/2033 (6). Seega tuleb see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Euroopa Komisjoniga on konsulteeritud määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) sätestatud statistiliste nõuete muutmise osas kooskõlas määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 5 lõikega 2. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Komisjoniga on konsulteeritud määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) sätestatud statistiliste nõuete muutmise osas kooskõlas määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 5 lõikega 2.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 3 kohustab Euroopa Keskpanka (EKP) kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas andmeid esitavas üldkogumis ja võimaldab tal vabastada teatavad andmeesitajate klassid statistikaaruandluse nõuetest osaliselt või täielikult. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi, et täpsustada tingimusi, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikkel 3 kohustab Euroopa Keskpanka (EKP) kindlaks määrama tegeliku andmeid esitava üldkogumi vaadeldavas andmeid esitavas üldkogumis ja võimaldab tal vabastada teatavad andmeesitajate klassid statistikaaruandluse nõuetest osaliselt või täielikult. Artikli 6 lõike 4 kohaselt võib EKP vastu võtta määrusi, et täpsustada tingimusi, mille korral võib kasutada õigust kontrollida või korraldada statistilise teabe kohustuslikku kogumist.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid korraldama oma statistika kogumist ning tegema igakülgset koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemiga (EKPS), et tagada EKPSi põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 4 kohaselt peavad liikmesriigid korraldama oma statistika kogumist ning tegema igakülgset koostööd Euroopa Keskpankade Süsteemiga (EKPS), et tagada EKPSi põhikirja artiklist 5 tulenevate kohustuste täitmine.

| (5) | EKPSi ülesannete täitmiseks on vajalik statistiline teave finantsvarade ja -kohustuste kohta nii seisude kui voogudena rahaloomeasutuste sektori kohta ja krediidiasutuste kohta liidu õiguse määratluse kohaselt. Kuna EKP-le on vajalik terviklik statistiline ülevaade monetaararengu kohta liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid“), mida käsitletakse ühe majandusterritooriumina, tuleb koostada rahaloomeasutuste konsolideeritud bilanss tervikliku ja homogeense andmeid esitava üldkogumi põhjal. Piisava täpsusega statistiline teave on vajalik ka selleks, et tagada euroala rahaagregaatide ja vastaspoolte jätkuv analüütiline kõlblikkus. |
| --- | --- |

(5)

EKPSi ülesannete täitmiseks on vajalik statistiline teave finantsvarade ja -kohustuste kohta nii seisude kui voogudena rahaloomeasutuste sektori kohta ja krediidiasutuste kohta liidu õiguse määratluse kohaselt. Kuna EKP-le on vajalik terviklik statistiline ülevaade monetaararengu kohta liikmesriikides, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriigid“), mida käsitletakse ühe majandusterritooriumina, tuleb koostada rahaloomeasutuste konsolideeritud bilanss tervikliku ja homogeense andmeid esitava üldkogumi põhjal. Piisava täpsusega statistiline teave on vajalik ka selleks, et tagada euroala rahaagregaatide ja vastaspoolte jätkuv analüütiline kõlblikkus.

| (6) | Määrus (EL) 2019/2033 muudab muu hulgas krediidiasutuse määratlust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (7) ja lisab sellesse investeerimisühingud. Seetõttu tuleb kohandada rahaloomeasutuse määratlust määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) määruse (EL) nr 575/2013 vastava muudetud sättega, mis tagaks ühiste standardite, mõistete ja liigituste ühtsuse hoiustavate ettevõtete statistilisel liigitamisel ning rahaloomeasutuste sektori homogeensuse. Selle kõrval tuleb tagada ka statistilise teabe kättesaadavus krediidiasutuste kohta määratluse kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1, võttes arvesse selle muudatusi, sh nende krediidiasutuste reservibaasi arvutamise kohta kooskõlas Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) (8). Seetõttu on uuesti sõnastatud määruse kohaldamisalas ka mitterahaloomeasutustest krediidiasutused. |
| --- | --- |

(6)

Määrus (EL) 2019/2033 muudab muu hulgas krediidiasutuse määratlust Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 575/2013 (7) ja lisab sellesse investeerimisühingud. Seetõttu tuleb kohandada rahaloomeasutuse määratlust määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) määruse (EL) nr 575/2013 vastava muudetud sättega, mis tagaks ühiste standardite, mõistete ja liigituste ühtsuse hoiustavate ettevõtete statistilisel liigitamisel ning rahaloomeasutuste sektori homogeensuse. Selle kõrval tuleb tagada ka statistilise teabe kättesaadavus krediidiasutuste kohta määratluse kohaselt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 1, võttes arvesse selle muudatusi, sh nende krediidiasutuste reservibaasi arvutamise kohta kooskõlas Euroopa Keskpanga määrusega (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) (8). Seetõttu on uuesti sõnastatud määruse kohaldamisalas ka mitterahaloomeasutustest krediidiasutused.

| (7) | Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on soovitav kasutada krediidiasutuste kuubilansi statistilist teavet krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaselt kooskõlas määrusega (EL) 2021/378 (EKP/2021/1). Lisaks sellele tuleb reservibaasiga seotud aruandlusnõudeid kohandada, et arvesse võtta aruandlust kohustusliku reservi nõudega hõlmatud krediidiasutuste juures hoitavate hoiuste kohta, millel puudub konkreetne statistiline liigitus. |
| --- | --- |

(7)

Üldise aruandluskoormuse vähendamiseks on soovitav kasutada krediidiasutuste kuubilansi statistilist teavet krediidiasutuste reservibaasi regulaarseks arvutamiseks EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaselt kooskõlas määrusega (EL) 2021/378 (EKP/2021/1). Lisaks sellele tuleb reservibaasiga seotud aruandlusnõudeid kohandada, et arvesse võtta aruandlust kohustusliku reservi nõudega hõlmatud krediidiasutuste juures hoitavate hoiuste kohta, millel puudub konkreetne statistiline liigitus.

| (8) | Statistikanõuete täitmise lihtsustamiseks gruppidele või seotud andmeesitajatele on kohane lubada rahaloomeasutustel esitada aruandeid muude andmeesitajate nimel, kui need on selle rahaloomeasutusega sama liikmesriigi residendid. Siiski on vajalik, et nende gruppide osas esitatud statistiline teave oleks piisav, kui see on asjakohane krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks kooskõlas määrusega (EL) 2021/378 (EKP/2021/1). Seetõttu tuleb esitada statistiline teave, mis on vajalik iga grupi liikme reservibaasi arvutamiseks, v.a juhul kui grupile on antud luba esitada reservi andmeid agregeeritult kogu grupi kohta kooskõlas määrusega (EL) 2021/378 (EKP/2021/1). |
| --- | --- |

(8)

Statistikanõuete täitmise lihtsustamiseks gruppidele või seotud andmeesitajatele on kohane lubada rahaloomeasutustel esitada aruandeid muude andmeesitajate nimel, kui need on selle rahaloomeasutusega sama liikmesriigi residendid. Siiski on vajalik, et nende gruppide osas esitatud statistiline teave oleks piisav, kui see on asjakohane krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks kooskõlas määrusega (EL) 2021/378 (EKP/2021/1). Seetõttu tuleb esitada statistiline teave, mis on vajalik iga grupi liikme reservibaasi arvutamiseks, v.a juhul kui grupile on antud luba esitada reservi andmeid agregeeritult kogu grupi kohta kooskõlas määrusega (EL) 2021/378 (EKP/2021/1).

| (9) | Riikide keskpankadel (RKPd) võib vajalikuks osutuda tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt statistilise teab kogumine, et täita EKP statistikanõudeid laiemas statistikaaruandluse raamistikus, mille RKPd loovad omal vastutusel vastavalt liidu või riigi õigusele või kehtiva tava kohaselt ja mis täidab ka muid statistilisi eesmärke, kui see ei kahjusta EKP statistikanõuete täitmist. Samuti võib see vähendada aruandluskoormust. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel asjakohane teavitada andmeesitajaid, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Konkreetsetel juhtudel võib EKP kasutada muudel eesmärkidel kogutud statistilist teavet oma nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Riikide keskpankadel (RKPd) võib vajalikuks osutuda tegelikult andmeid esitavalt üldkogumilt statistilise teab kogumine, et täita EKP statistikanõudeid laiemas statistikaaruandluse raamistikus, mille RKPd loovad omal vastutusel vastavalt liidu või riigi õigusele või kehtiva tava kohaselt ja mis täidab ka muid statistilisi eesmärke, kui see ei kahjusta EKP statistikanõuete täitmist. Samuti võib see vähendada aruandluskoormust. Läbipaistvuse tagamiseks on sellistel juhtudel asjakohane teavitada andmeesitajaid, et andmeid kogutakse muudel statistilistel eesmärkidel. Konkreetsetel juhtudel võib EKP kasutada muudel eesmärkidel kogutud statistilist teavet oma nõuete täitmiseks.

| (10) | EKP peab jälgima rahapoliitika ülekandumist ja eelkõige põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide suhtes kohaldatavate intressimäärade muutuste ning varaostukavade alusel tehtud ostude mõju kodumajapidamiste ja mittefinantsettevõtete laenutingimustele. Et suurendada EKP reaalmajanduse krediiditingimuste jälgimise ja rahaagregaatide vastaspoolena tegutsemise tulemuslikkust ja õigeaegsust, tuleb koguda täiendavat statistilist teavet väärtpaberistamiste ja rahaloomeasutuste muude ülekannete kohta kuupõhiselt, eelkõige seoses kodumajapidamistele antud laenude eesmärgi kaupa jaotustega ja mittefinantsettevõtetele antud laenude tähtaegade kaupa jaotustega. |
| --- | --- |

(10)

EKP peab jälgima rahapoliitika ülekandumist ja eelkõige põhiliste refinantseerimisoperatsioonide ja suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide suhtes kohaldatavate intressimäärade muutuste ning varaostukavade alusel tehtud ostude mõju kodumajapidamiste ja mittefinantsettevõtete laenutingimustele. Et suurendada EKP reaalmajanduse krediiditingimuste jälgimise ja rahaagregaatide vastaspoolena tegutsemise tulemuslikkust ja õigeaegsust, tuleb koguda täiendavat statistilist teavet väärtpaberistamiste ja rahaloomeasutuste muude ülekannete kohta kuupõhiselt, eelkõige seoses kodumajapidamistele antud laenude eesmärgi kaupa jaotustega ja mittefinantsettevõtetele antud laenude tähtaegade kaupa jaotustega.

| (11) | EKP-le on vajalik statistiline teave arvestusliku kontsernikonto kohta, et eristada krediidiarengu analüüsimisel arvestusliku kontsernikontoga hõlmatud hoiuste ja laenude mõju muudest hoiustest ja laenudest. |
| --- | --- |

(11)

EKP-le on vajalik statistiline teave arvestusliku kontsernikonto kohta, et eristada krediidiarengu analüüsimisel arvestusliku kontsernikontoga hõlmatud hoiuste ja laenude mõju muudest hoiustest ja laenudest.

| (12) | Krediidisuundumuste analüüsi hõlbustamiseks tuleks teatavad määratlused ja aruandlustavad viia kooskõlla EKP poolt kehtestatud muude aruandlusnõuetega. |
| --- | --- |

(12)

Krediidisuundumuste analüüsi hõlbustamiseks tuleks teatavad määratlused ja aruandlustavad viia kooskõlla EKP poolt kehtestatud muude aruandlusnõuetega.

| (13) | Kuna määruse (EL) 2017/1131 kohaselt tegevusloa saanud investeerimisfondid emiteerivad finantsinstrumente, mida käsitletakse hoiuste lähedaste asendajatena, on vajalik rahaturufondide statistika määratluse kooskõla järelevalve reeglitega, mis suurendab turu läbipaistvust ja lihtsustab aruandlust. |
| --- | --- |

(13)

Kuna määruse (EL) 2017/1131 kohaselt tegevusloa saanud investeerimisfondid emiteerivad finantsinstrumente, mida käsitletakse hoiuste lähedaste asendajatena, on vajalik rahaturufondide statistika määratluse kooskõla järelevalve reeglitega, mis suurendab turu läbipaistvust ja lihtsustab aruandlust.

| (14) | Rahaloomeasutuste sektori bilansi paremaks analüüsiks euroala kui terviku osas tuleb edendada teatavate andmeühikute aruandlusnõuete harmoneerimist, täiendades seda RKPde poolt Euroopa Keskpanga suunise EKP/2014/15 (9) alusel edastatud statistilise teabega. |
| --- | --- |

(14)

Rahaloomeasutuste sektori bilansi paremaks analüüsiks euroala kui terviku osas tuleb edendada teatavate andmeühikute aruandlusnõuete harmoneerimist, täiendades seda RKPde poolt Euroopa Keskpanga suunise EKP/2014/15 (9) alusel edastatud statistilise teabega.

| (15) | Tulemuslikuks pankadevahelise tegevuse jälgimiseks peab EKP koguma teavet varade ja kohustuste kohta rahaloomeasutuste vastaspoolte lõikes ja suurendama kooskõla kuu- ja kvartalipõhiselt kogutud teabega vastaspoolte kohta. |
| --- | --- |

(15)

Tulemuslikuks pankadevahelise tegevuse jälgimiseks peab EKP koguma teavet varade ja kohustuste kohta rahaloomeasutuste vastaspoolte lõikes ja suurendama kooskõla kuu- ja kvartalipõhiselt kogutud teabega vastaspoolte kohta.

| (16) | Lisaks sellele tuleb selgitada rahaloomeasutuste seotust finantssektori muude osadega, sh mitterahaloomeasutustest finantsvahendajatega, ja toetada rahaliidu finantskontode koostamist, milleks on vajalik koguda statistilist teavet hoiuste ja omakapitali kohta vastaspoole allsektorite lõikes. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks sellele tuleb selgitada rahaloomeasutuste seotust finantssektori muude osadega, sh mitterahaloomeasutustest finantsvahendajatega, ja toetada rahaliidu finantskontode koostamist, milleks on vajalik koguda statistilist teavet hoiuste ja omakapitali kohta vastaspoole allsektorite lõikes.

| (17) | Teavet rahaloomeasutuste investeeringute kohta liikmesriigi valitsuste poolt emiteeritud võlaväärtpaberitesse tuleb koguda õigeaegselt, et täpselt jälgida riskipositsioone nende väärtpaberite osas. Teavet liikmesriikide kohta täiendab liidu asutuste, sealhulgas Ühtse Kriisilahendusnõukogu (SRB) ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF), teave varade ja kohustuste kohta. Lisaks tuleb aruandlusnõudeid ajakohastada, et võtta arvesse Ühendkuningriigi väljaastumist liidust. |
| --- | --- |

(17)

Teavet rahaloomeasutuste investeeringute kohta liikmesriigi valitsuste poolt emiteeritud võlaväärtpaberitesse tuleb koguda õigeaegselt, et täpselt jälgida riskipositsioone nende väärtpaberite osas. Teavet liikmesriikide kohta täiendab liidu asutuste, sealhulgas Ühtse Kriisilahendusnõukogu (SRB) ja Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF), teave varade ja kohustuste kohta. Lisaks tuleb aruandlusnõudeid ajakohastada, et võtta arvesse Ühendkuningriigi väljaastumist liidust.

| (18) | Samuti tuleb koguda teavet koguinvesteeringute kohta kinnisvarasse, et jälgida, mil määral on rahaloomeasutused selle vara omanikud, ning paremini mõista nende mittefinantsvarade üldist arengut. |
| --- | --- |

(18)

Samuti tuleb koguda teavet koguinvesteeringute kohta kinnisvarasse, et jälgida, mil määral on rahaloomeasutused selle vara omanikud, ning paremini mõista nende mittefinantsvarade üldist arengut.

| (19) | Kuu- ja kvartalinõuded tuleb kehtestada kalendrikvartalisse jäävate vaatlusperioodide suhtes, et hõlbustada andmeesitajatel nende rakendamist. Seetõttu algab kuuaruandluse kohustus 2022. aasta jaanuari vaatlusperioodist ja kvartaliaruandluse kohustus 2022. aasta esimesest kvartalist. Selleks et tagada vajalike andmete jätkuv kättesaadavus, peavad kvartaliandmete nõuded kehtima 2021. aasta neljanda kvartali vaatlusperioodi suhtes. Seetõttu tuleb käesoleva määrusega kehtestatud aruandlusnõudeid kohaldada pärast kohustusliku kuuaruandluse vastavat vaatlusperioodi, s.o 1. veebruaril 2022. |
| --- | --- |

(19)

Kuu- ja kvartalinõuded tuleb kehtestada kalendrikvartalisse jäävate vaatlusperioodide suhtes, et hõlbustada andmeesitajatel nende rakendamist. Seetõttu algab kuuaruandluse kohustus 2022. aasta jaanuari vaatlusperioodist ja kvartaliaruandluse kohustus 2022. aasta esimesest kvartalist. Selleks et tagada vajalike andmete jätkuv kättesaadavus, peavad kvartaliandmete nõuded kehtima 2021. aasta neljanda kvartali vaatlusperioodi suhtes. Seetõttu tuleb käesoleva määrusega kehtestatud aruandlusnõudeid kohaldada pärast kohustusliku kuuaruandluse vastavat vaatlusperioodi, s.o 1. veebruaril 2022.

| (20) | Vajalik on kehtestada kord käesoleva määruse lisade tehniliste muudatuste tegemiseks tingimusel, et need muudatused ei muuda selle aluseks olevaid raampõhimõtteid ega suurenda aruandluskoormust. Selle korra järgimisel võetakse arvesse EKPSi statistikakomitee seisukohti. RKPd võivad teha ettepanekuid käesoleva määruse lisades tehniliste muudatuste tegemiseks statistikakomitee kaudu. |
| --- | --- |

(20)

Vajalik on kehtestada kord käesoleva määruse lisade tehniliste muudatuste tegemiseks tingimusel, et need muudatused ei muuda selle aluseks olevaid raampõhimõtteid ega suurenda aruandluskoormust. Selle korra järgimisel võetakse arvesse EKPSi statistikakomitee seisukohti. RKPd võivad teha ettepanekuid käesoleva määruse lisades tehniliste muudatuste tegemiseks statistikakomitee kaudu.

| (21) | Õigusselguse tagamiseks on vajalik, et käesoleva määruse sätteid, mis tulenevad otseselt määruse (EL) 2019/2033 krediidiasutuste mõiste muutmisest, kohaldatakse samaaegselt muudatusega 26. juunil 2021. |
| --- | --- |

(21)

Õigusselguse tagamiseks on vajalik, et käesoleva määruse sätteid, mis tulenevad otseselt määruse (EL) 2019/2033 krediidiasutuste mõiste muutmisest, kohaldatakse samaaegselt muudatusega 26. juunil 2021.

| (22) | Kooskõla ja õigusselguse huvides tuleb kohaldada käesoleva määruse sätteid, mis osutavad määrusele (EL) 2021/378 (EKP/2021/1), samaaegselt selle määrusega, |
| --- | --- |

(22)

Kooskõla ja õigusselguse huvides tuleb kohaldada käesoleva määruse sätteid, mis osutavad määrusele (EL) 2021/378 (EKP/2021/1), samaaegselt selle määrusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Käesolev määrus kehtestab bilansikirjete statistilise teabe aruandluse nõuded järgmistele euroala liikmesriigis residendiks olevatele andmeesitajatele:

| a) | rahaloomeasutused, v.a krediidiasutused; |
| --- | --- |

a)

rahaloomeasutused, v.a krediidiasutused;

| b) | krediidiasutused, mis on:






  i) | saanud tegevusloa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (10) artikli 8 alusel; või |
| --- | --- | --- |

b)

krediidiasutused, mis on:

i)

saanud tegevusloa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/36/EL (10) artikli 8 alusel; või

10

| ii) | saanud erandi tegevusloa nõudest direktiivi 2013/36/EL artikli 2 lõike 5 alusel; |
| --- | --- |

ii)

saanud erandi tegevusloa nõudest direktiivi 2013/36/EL artikli 2 lõike 5 alusel;

| c) | krediidiasutuste filiaalid, sh krediidiasutuste (mille peakontor või registrijärgne asukoht ei ole euroala liikmesriigis) euroala liikmesriikides asutatud filiaalid; siia ei kuulu euroala liikmesriigis asutatud krediidiasutuste filiaalid, mis on asutatud väljaspool euroala liikmesriiki. |
| --- | --- |

c)

krediidiasutuste filiaalid, sh krediidiasutuste (mille peakontor või registrijärgne asukoht ei ole euroala liikmesriigis) euroala liikmesriikides asutatud filiaalid; siia ei kuulu euroala liikmesriigis asutatud krediidiasutuste filiaalid, mis on asutatud väljaspool euroala liikmesriiki.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „rahaloomeasutus“ – üksus, mis kuulub järgmisesse sektorisse:






  a) | keskpangad; või |
| --- | --- | --- |

1)

„rahaloomeasutus“ – üksus, mis kuulub järgmisesse sektorisse:

a)

keskpangad; või

| b) | muud rahaloomeasutused, st hoiustavad ettevõtted, v.a keskpangad, ja rahaturufondid; |
| --- | --- |

b)

muud rahaloomeasutused, st hoiustavad ettevõtted, v.a keskpangad, ja rahaturufondid;

| 2) | „krediidiasutus“ – krediidiasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratluses; |
| --- | --- |

2)

„krediidiasutus“ – krediidiasutus määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratluses;

| 3) | „hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank“ –






  a) | krediidiasutused, mille tegevusele osutab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunkt a; |
| --- | --- | --- |

3)

„hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank“ –

a)

krediidiasutused, mille tegevusele osutab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunkt a;

| b) | finantseerimisasutused, v.a alapunktis a osutatud asutused, mille põhitegevus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (11) A lisa punktis 2.56 osutatud finantsvahendus ja mille äritegevus on I lisa 1. osa kohaselt hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmine institutsionaalsetelt üksustelt, sh mitterahaloomeasutustelt, ja laenude andmine ja/või oma nimel väärtpaberitesse investeerimine; |
| --- | --- |

b)

finantseerimisasutused, v.a alapunktis a osutatud asutused, mille põhitegevus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 549/2013 (11) A lisa punktis 2.56 osutatud finantsvahendus ja mille äritegevus on I lisa 1. osa kohaselt hoiuste ja/või nende lähedaste asendajate vastuvõtmine institutsionaalsetelt üksustelt, sh mitterahaloomeasutustelt, ja laenude andmine ja/või oma nimel väärtpaberitesse investeerimine;

11

| c) | e-raha asutused, kelle põhitegevus on punktis b osutatud finantsvahendus e-raha emiteerimise kujul; |
| --- | --- |

c)

e-raha asutused, kelle põhitegevus on punktis b osutatud finantsvahendus e-raha emiteerimise kujul;

| 4) | „mitterahaloomeasutusest krediidiasutus“ – krediidiasutus, mille äritegevus ei ole sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis a; |
| --- | --- |

4)

„mitterahaloomeasutusest krediidiasutus“ – krediidiasutus, mille äritegevus ei ole sätestatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkti 1 alapunktis a;

| 5) | „rahaturufond (MMF)“ – määruse (EL) 2017/1131 artikli 4 kohaselt tegevusloa saanud investeerimisfond, kes emiteerib aktsiaid/osakuid, mis on hoiuste lähedased asendajad käesoleva määruse I lisa 1. osa kohaselt; |
| --- | --- |

5)

„rahaturufond (MMF)“ – määruse (EL) 2017/1131 artikli 4 kohaselt tegevusloa saanud investeerimisfond, kes emiteerib aktsiaid/osakuid, mis on hoiuste lähedased asendajad käesoleva määruse I lisa 1. osa kohaselt;

| 6) | „andmeesitaja“ – määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 lõikes 2 määratletud andmeesitaja; |
| --- | --- |

6)

„andmeesitaja“ – määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 lõikes 2 määratletud andmeesitaja;

| 7) | „resident“ – määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 punktis 4 määratletud resident; |
| --- | --- |

7)

„resident“ – määruse (EÜ) nr 2533/98 artikli 1 punktis 4 määratletud resident;

| 8) | „asjaomane RKP“– riigi keskpank liikmesriigis, kus andmeesitaja on resident; |
| --- | --- |

8)

„asjaomane RKP“– riigi keskpank liikmesriigis, kus andmeesitaja on resident;

| 9) | „väärtpaberistamise tehingutes osalev finantsvahendusettevõte“ või „FVC“ - Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) (12) artiklis 1 määratletud väärtpaberistamise tehingutes osalev finantsvahendusettevõte; |
| --- | --- |

9)

„väärtpaberistamise tehingutes osalev finantsvahendusettevõte“ või „FVC“ - Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) (12) artiklis 1 määratletud väärtpaberistamise tehingutes osalev finantsvahendusettevõte;

12

| 10) | „väärtpaberistamine“ – tehing, mis on traditsiooniline väärtpaberistamine vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (13) artikli 2 lõikes 9, või väärtpaberistamine vastavalt määratlusele määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 lõikes 2, millega kaasneb väärtpaberistatud laenude võõrandamine FVC-le; |
| --- | --- |

10)

„väärtpaberistamine“ – tehing, mis on traditsiooniline väärtpaberistamine vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/2402 (13) artikli 2 lõikes 9, või väärtpaberistamine vastavalt määratlusele määruse (EL) nr 1075/2013 (EKP/2013/40) artikli 1 lõikes 2, millega kaasneb väärtpaberistatud laenude võõrandamine FVC-le;

13

| 11) | „e-raha asutus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ artikli 2 punktis 1 määratletud e-raha asutus; (14) |
| --- | --- |

11)

„e-raha asutus“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/110/EÜ artikli 2 punktis 1 määratletud e-raha asutus; (14)

14

| 12) | „e-raha“ – direktiivi 2009/110/EÜ artikli 2 punktis 2 määratletud e-raha; |
| --- | --- |

12)

„e-raha“ – direktiivi 2009/110/EÜ artikli 2 punktis 2 määratletud e-raha;

| 13) | „osaline mahakandmine“ – laenu bilansilise väärtuse osaline mahakandmine seoses selle väärtuse vähenemisega; |
| --- | --- |

13)

„osaline mahakandmine“ – laenu bilansilise väärtuse osaline mahakandmine seoses selle väärtuse vähenemisega;

| 14) | „täielik mahakandmine“ – laenu bilansilise väärtuse täielik mahakandmine, mille tagajärjel jäetakse see bilansist välja; |
| --- | --- |

14)

„täielik mahakandmine“ – laenu bilansilise väärtuse täielik mahakandmine, mille tagajärjel jäetakse see bilansist välja;

| 15) | „teenindaja“ – rahaloomeasutus, kes haldab väärtpaberistamise aluslaene või laene, mis on muu viisil ülekantud võlgnikelt laenu põhimaksete ja intressi kogumiseks; |
| --- | --- |

15)

„teenindaja“ – rahaloomeasutus, kes haldab väärtpaberistamise aluslaene või laene, mis on muu viisil ülekantud võlgnikelt laenu põhimaksete ja intressi kogumiseks;

| 16) | „kontsernisisesed positsioonid“ – samasse kontserni kuuluvatele euroala hoiustavatele ettevõtetele antud laenud või neilt saadud hoiused, mis hõlmab emaettevõtja ja kõik tema vahetu või kaudse kontrolli all olevad euroala residentidest kontserni liikmed; |
| --- | --- |

16)

„kontsernisisesed positsioonid“ – samasse kontserni kuuluvatele euroala hoiustavatele ettevõtetele antud laenud või neilt saadud hoiused, mis hõlmab emaettevõtja ja kõik tema vahetu või kaudse kontrolli all olevad euroala residentidest kontserni liikmed;

| 17) | „lihtsustatud aruandlusega asutus“ – rahaloomeasutus, kelle suhtes kohaldatakse erandit artikli 9 lõigete 1 ja 2 alusel või mitterahaloomeasutusest krediidiasutus, kellele on antud erand artikli 9 lõike 5 punkti a alusel; |
| --- | --- |

17)

„lihtsustatud aruandlusega asutus“ – rahaloomeasutus, kelle suhtes kohaldatakse erandit artikli 9 lõigete 1 ja 2 alusel või mitterahaloomeasutusest krediidiasutus, kellele on antud erand artikli 9 lõike 5 punkti a alusel;

| 18) | „laenukahjumi eraldised“ – andmeesitaja poolt tehtud eraldised laenukahjumite katteks kooskõlas kohaldatavate raamatupidamistavadega; |
| --- | --- |

18)

„laenukahjumi eraldised“ – andmeesitaja poolt tehtud eraldised laenukahjumite katteks kooskõlas kohaldatavate raamatupidamistavadega;

| 19) | „väärtpaberite omaosalus“ – emitendist andmeesitaja investeeringud väärtpaberitesse, mis tulenevad ühest järgmistest asjaoludest:






  a) | väärtpaberite säilitamine emiteerimisel või varem müüdud väärtpaberite ostmine andmeesitaja poolt, mis kirjendatakse emiteeriva andmeesitaja raamatupidamisbilansis; |
| --- | --- | --- |

19)

„väärtpaberite omaosalus“ – emitendist andmeesitaja investeeringud väärtpaberitesse, mis tulenevad ühest järgmistest asjaoludest:

a)

väärtpaberite säilitamine emiteerimisel või varem müüdud väärtpaberite ostmine andmeesitaja poolt, mis kirjendatakse emiteeriva andmeesitaja raamatupidamisbilansis;

| b) | väärtpaberite säilitamine emiteerimisel või varem müüdud väärtpaberite ostmine andmeesitaja poolt, mida ei kajastata raamatupidamisbilansis, kuid mida emitent kasutab või saab kasutada turuoperatsioonides; |
| --- | --- |

b)

väärtpaberite säilitamine emiteerimisel või varem müüdud väärtpaberite ostmine andmeesitaja poolt, mida ei kajastata raamatupidamisbilansis, kuid mida emitent kasutab või saab kasutada turuoperatsioonides;

| 20) | „arvestuslik kontsernikonto“ – rahaloomeasutus(t)e poolt üksuste grupile (kontsernikonto liikmed) pakutav korraldus likviidsuse koondamiseks, mille puhul rahaloomeasutuse poolt makstav või saadav intress arvutatakse kõikide koondatud kontode tinglikult netopositsioonilt ning kontsernikonto liikmed:






  a) | peavad eraldi kontosid; ja |
| --- | --- | --- |

20)

„arvestuslik kontsernikonto“ – rahaloomeasutus(t)e poolt üksuste grupile (kontsernikonto liikmed) pakutav korraldus likviidsuse koondamiseks, mille puhul rahaloomeasutuse poolt makstav või saadav intress arvutatakse kõikide koondatud kontode tinglikult netopositsioonilt ning kontsernikonto liikmed:

a)

peavad eraldi kontosid; ja

| b) | võivad kasutada muude koondamises osalejate hoiustega tagatud arvelduskrediiti ilma kontodevahelise rahaülekandeta; |
| --- | --- |

b)

võivad kasutada muude koondamises osalejate hoiustega tagatud arvelduskrediiti ilma kontodevahelise rahaülekandeta;

| 21) | „filiaal“ – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 17 määratletud filiaal; |
| --- | --- |

21)

„filiaal“ – määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 17 määratletud filiaal;

| 22) | „kajastamise lõpetamine“ – laenu või selle osa välja jätmine seisudest, mis esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga; |
| --- | --- |

22)

„kajastamise lõpetamine“ – laenu või selle osa välja jätmine seisudest, mis esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga;

| 23) | „laenu ülekandmine“ – laenu või laenude kogumi omandamine või võõrandamine andmeesitaja poolt, mis toimub omandi üleandmise või kaudse osalemise kaudu; |
| --- | --- |

23)

„laenu ülekandmine“ – laenu või laenude kogumi omandamine või võõrandamine andmeesitaja poolt, mis toimub omandi üleandmise või kaudse osalemise kaudu;

| 24) | „ühinemine“ – toiming, mille puhul üks või mitu asutust („ühendatav asutus“) lõpetatakse likvideerimismenetluseta ning kogu nende vara ja kohustused lähevad üle teisele asutusele („ühendav asutus“), mis võib olla uus asutatud asutus. |
| --- | --- |

24)

„ühinemine“ – toiming, mille puhul üks või mitu asutust („ühendatav asutus“) lõpetatakse likvideerimismenetluseta ning kogu nende vara ja kohustused lähevad üle teisele asutusele („ühendav asutus“), mis võib olla uus asutatud asutus.

Artikkel 3

Tegelik andmeid esitav üldkogum

1.   Tegelik andmeid esitav üldkogum koosneb osalevate liikmesriikide territooriumil residendiks olevatest rahaloomeasutustest ja krediidiasutustest, mis ei ole rahaloomeasutused.

2.   Kui RKPd koguvad statistilist teavet rahaturufondide aktsiate/osakute omanike residentsuse kohta muudelt finantsvahendusettevõtetelt, v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid (OFId) määratluse kohaselt määruse (EL) nr 549/2013 A lisa punktides 2.86 kuni 2.94, kooskõlas käesoleva määruse artikli 5 lõikega 4, võivad need RKPd arvata need OFId tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse käesoleva määruse artikli 5 lõike 4 eesmärgil.

Artikkel 4

Statistika eesmärkidel koostatud rahaloomeasutuste nimekiri

1.   EKP juhatus koostab ja korrastab rahaloomeasutuste nimekirja, mis põhineb RKPde poolt registreeritud teabel kooskõlas Euroopa Keskpanga suunise (EL) 2018/876 (EKP/2018/16) (15) artikliga 4.

2.   EKP avaldab statistika eesmärkidel koostatud ajakohastatud rahaloomeasutuste nimekirja, sh elektrooniliselt.

3.   Kui hiliseim kättesaadav nimekiri on ebaõige, ei kohalda EKP andmeesitaja suhtes sanktsioone, kui statistikaaruandluse nõudeid käesoleva määruse alusel ei ole kohaselt täidetud ja kui andmeesitaja tugines ebaõigele nimekirjale heauskselt.

Andmeesitajad peavad esitama nõutava statistilise teabe kooskõlas käesoleva määrusega, kui nende nimekirjast puudumine on ilmselge viga.

Artikkel 5

Statistikaaruandluse nõuded

1.   Rahaloomeasutused esitavad kogu järgmise statistilise teabe asjaomasele RKP-le:

| a) | kuulõpu seisud kooskõlas I lisa 2. osa tabeliga 1; |
| --- | --- |

a)

kuulõpu seisud kooskõlas I lisa 2. osa tabeliga 1;

| b) | ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed kooskõlas I lisa 4. osa tabeli 1A miinimumnõuetega ja muud ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed selles tabelis, kui seda nõuab asjaomane RKP; |
| --- | --- |

b)

ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed kooskõlas I lisa 4. osa tabeli 1A miinimumnõuetega ja muud ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed selles tabelis, kui seda nõuab asjaomane RKP;

| c) | laenuülekannete kuulõpu netoseisud kooskõlas I lisa 5. osa tabeliga 5a; |
| --- | --- |

c)

laenuülekannete kuulõpu netoseisud kooskõlas I lisa 5. osa tabeliga 5a;

| d) | ülekantud laenude kuulõpu seisud ja ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed kooskõlas I lisa 5. osa tabeliga 5b; |
| --- | --- |

d)

ülekantud laenude kuulõpu seisud ja ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed kooskõlas I lisa 5. osa tabeliga 5b;

| e) | kvartalilõpu seisud kooskõlas I lisa 3. osa tabelitega 2, 3 ja 4; |
| --- | --- |

e)

kvartalilõpu seisud kooskõlas I lisa 3. osa tabelitega 2, 3 ja 4;

| f) | ümberhindamise korrigeerimise kvartaliandmed kooskõlas I lisa 4. osa tabeli 2A miinimumnõuetega ja muud ümberhindamise korrigeerimise kvartaliandmed selles tabelis, kui seda nõuab asjaomane RKP. |
| --- | --- |

f)

ümberhindamise korrigeerimise kvartaliandmed kooskõlas I lisa 4. osa tabeli 2A miinimumnõuetega ja muud ümberhindamise korrigeerimise kvartaliandmed selles tabelis, kui seda nõuab asjaomane RKP.

RKPd võivad koguda esimese lõike punktides e ja f osutatud statistilist kvartaliteavet kuupõhiselt, kui see lihtsustab andmekogumist.

2.   Mitterahaloomeasutustest krediidiasutused esitavad asjaomasele RKP-le järgmise statistilise teabe:

| a) | kuulõpu seisud kooskõlas I lisa 2. osa tabeliga 1, v.a järgmine:






  i) | arvestusliku kontsernikonto positsioonid; |
| --- | --- | --- |

a)

kuulõpu seisud kooskõlas I lisa 2. osa tabeliga 1, v.a järgmine:

i)

arvestusliku kontsernikonto positsioonid;

| ii) | emiteeritud rahaturufondide aktsiad/osakud; |
| --- | --- |

ii)

emiteeritud rahaturufondide aktsiad/osakud;

| b) | ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed kooskõlas I lisa 4. osa tabeli 1A miinimumnõuetega ja muud ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed selles tabelis, kui seda nõuab asjaomane RKP, v.a järgmine:






  i) | arvestusliku kontsernikonto positsioonid; |
| --- | --- | --- |

b)

ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed kooskõlas I lisa 4. osa tabeli 1A miinimumnõuetega ja muud ümberhindamise korrigeerimise kuuandmed selles tabelis, kui seda nõuab asjaomane RKP, v.a järgmine:

i)

arvestusliku kontsernikonto positsioonid;

| ii) | emiteeritud rahaturufondide aktsiad/osakud; |
| --- | --- |

ii)

emiteeritud rahaturufondide aktsiad/osakud;

| c) | kvartalilõpu seisud kooskõlas I lisa 3. osa tabeliga 2, v.a andmeühikud laenude jaotuste kohta järelejäänud tähtaegade lõikes; |
| --- | --- |

c)

kvartalilõpu seisud kooskõlas I lisa 3. osa tabeliga 2, v.a andmeühikud laenude jaotuste kohta järelejäänud tähtaegade lõikes;

| d) | kvartalilõpu seisud kooskõlas I lisa 3. osa tabelitega 3 ja 4; |
| --- | --- |

d)

kvartalilõpu seisud kooskõlas I lisa 3. osa tabelitega 3 ja 4;

| e) | ümberhindamise korrigeerimise kvartaliandmed kooskõlas I lisa 4. osa tabeli 2A miinimumnõuetega ja muud ümberhindamise korrigeerimise kvartaliandmed selles tabelis, kui seda nõuab asjaomane RKP. |
| --- | --- |

e)

ümberhindamise korrigeerimise kvartaliandmed kooskõlas I lisa 4. osa tabeli 2A miinimumnõuetega ja muud ümberhindamise korrigeerimise kvartaliandmed selles tabelis, kui seda nõuab asjaomane RKP.

RKPd võivad koguda esimese lõigu punktides c kuni e osutatud statistilist kvartaliteavet kuupõhiselt, kui see lihtsustab andmekogumist.

3.   RKPd võivad koguda statistilist teavet lõigete 1 ja 2 alusel väärtpaberite kohta, mida emiteeriti ja millesse investeeriti väärtpaberite kaupa, kui seda statistilist teavet tuletatakse kooskõlas IV lisa miinimumstandarditega.

4.   RKPd võivad koguda statistilist teavet rahaloomeasutuste poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute omanike residentsuse kohta allikatest, mis ei ole osutatud I lisa 2. osa punktis 5.7, kui see teave vastab IV lisa miinimumstandarditele.

Artikkel 6

Rahaloomeasutuste kontserniaruandlus

1.   Kui emaettevõtja ja tütarettevõtjad on sama liikmesriigi residentidest rahaloomeasutused, võib emaettevõtja konsolideerida oma tütarettevõtjate tegevuse statistilise teabe kooskõlas artikli 5 lõikega 1. Kui kontserni kuuluvad krediidiasutused ja muud rahaloomeasutused, tuleb statistiline teave esitada eraldi krediidiasutuste ja muude rahaloomeasutuste kohta.

2.   Asjaomane RKP võib anda krediidiasutusele loa esitada artikli 5 lõikes 1 osutatud statistilist teavet krediidiasutuste grupi nimel agregeeritult, kui esinevad kõik järgmised asjaolud:

| a) | kooskõlas lõikega 1 ei konsolideeri krediidiasutus nende tütarettevõtjate äritegevuse statistilist teavet, mida esitatakse kooskõlas artikli 5 lõikega 1; |
| --- | --- |

a)

kooskõlas lõikega 1 ei konsolideeri krediidiasutus nende tütarettevõtjate äritegevuse statistilist teavet, mida esitatakse kooskõlas artikli 5 lõikega 1;

| b) | asjaomane RKP on andnud loa kohustusliku reservi hoidmiseks selle krediidiasutuse kaudu kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 10 lõikega 5 ja see krediidiasutus on vahendaja selle määruse artikli 10 lõike 1 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

asjaomane RKP on andnud loa kohustusliku reservi hoidmiseks selle krediidiasutuse kaudu kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 10 lõikega 5 ja see krediidiasutus on vahendaja selle määruse artikli 10 lõike 1 tähenduses;

| c) | kõik kontserni liikmed on sama liikmesriigi residentidest rahaloomeasutused. |
| --- | --- |

c)

kõik kontserni liikmed on sama liikmesriigi residentidest rahaloomeasutused.

Kui asjaomane RKP on andnud krediidiasutusele loa lõike 1 alusel, esitab see krediidiasutus statistilise teabe oma bilansi ja iga kontserni liikme bilansi kohta agregeeritult kooskõlas artikli 5 lõikega 1.

3.   Kui rahaloomeasutused esitavad aruandeid kontsernina kooskõlas lõigetega 1 ja 2, peavad nad esitama vähemalt statistilise teabe III lisa 1. osa tabelis, mis on vajalik selle grupi iga liikme reservibaasi arvutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 5.

Esimest lõiku ei kohaldata, kui rahaloomeasutusele, kes esitab kontsernipõhiseid aruandeid kooskõlas lõigetega 1 ja 2, on antud luba esitada aruandeid reservibaasi kohta agregeeritult määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 11 alusel.

4.   Kõik lõigetes 1 ja 2 osutatud kontserni liikmed osutatakse artiklis 4 osutatud rahaloomeasutuste nimekirjas eraldi.

Artikkel 7

Tähtajalisus

1.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud aruandlustähtaegade järgimiseks käesoleva määruse alusel määravad RKPd andmeesitajatelt statistilise teabe saamise sageduse ja tähtajad ning teavitavad sellest andmeesitajaid.

2.   RKPd esitavad kuustatistika EKP-le 15. tööpäeva tööaja lõpuks pärast selle kuu lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

3.   RKPd esitavad kvartalistatistika EKP-le 28. tööpäeva tööaja lõpuks pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed esitatakse.

Artikkel 8

Raamatupidamisreeglid statistikaaruandluse eesmärkidel

1.   Kui ei ole sätestatud teisiti, järgivad andmeesitajad käesoleva määruse aruandluse eesmärkidel raamatupidamisreegleid, mis on sätestatud nõukogu direktiivis 86/635/EMÜ (16) ja muudes kehtivates rahvusvahelistes standardites.

Käesoleva määruse eesmärkidel esitavad andmeesitajad finantsvara ja -kohustuste brutoandmed.

2.   Kui andmeesitajad esitavad andmeid hoiuste (kohustused) ja laenude kohta, kohaldatakse järgmist:

| a) | andeesitajad esitavad hoiuste (kohustused) ja laenude (põhisummkuulõpu seisud. |
| --- | --- |

a)

andeesitajad esitavad hoiuste (kohustused) ja laenude (põhisummkuulõpu seisud.

| b) | andmeesitajad jätavad punktis a osutatud summadest välja osalise ja täieliku mahakandmise kooskõlas asjaomase raamatupidamistavaga. |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad jätavad punktis a osutatud summadest välja osalise ja täieliku mahakandmise kooskõlas asjaomase raamatupidamistavaga.

| c) | andmeesitajad ei tasaarvesta hoiuseid (kohustused) ja laene muude varade ja kohustustega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad ei tasaarvesta hoiuseid (kohustused) ja laene muude varade ja kohustustega.

3.   RKPd võivad lubada kõikidel andmeesitajatel esitada laenuandmeid ilma laenukahjumi eraldiseta, kui see oli kõikidele andmeesitajatele lubatud enne käesoleva määruse vastuvõtmist määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 8 lõike 4 alusel.

4.   Rahaloomeasutused jätavad varade ja kohustuste summadest välja omaosaluse nende poolt emiteeritud võla- ja omandiväärtpaberites. RKPd võivad lubada rahaloomeasutustel esitada aruandeid väärtpaberite omaosaluse kohta nendes varades ja kohustustesse (ka väärtpaberite kaupa) vastavalt artikli 5 lõikele 3, kui RKP saab tuletada I lisas sätestatud vajalikud varade ja kohustuste jaotused, jättes välja väärtpaberite omaosaluste summad.

Artikkel 9

Erandid

1.   RKPd võivad väikeste rahaloomeasutuste suhtes kohaldada erandeid artikli 5 lõikes 1 osutatud aruandlusnõuetest, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | erandi saanud väikeste rahaloomeasutuste näitajad kokku ei ületa 5 % riigi rahaloomeasutuste bilansi koguvarade seisust; |
| --- | --- |

a)

erandi saanud väikeste rahaloomeasutuste näitajad kokku ei ületa 5 % riigi rahaloomeasutuste bilansi koguvarade seisust;

| b) | erandi saanud rahaturufondide näitajad kokku ei ületa järgmisi piirmäärasid:






  i) | 10 % riigi rahaturufondide bilansi koguvarade seisust, kus riigi rahaturufondide bilansimaht moodustab üle 15 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust; |
| --- | --- | --- |

b)

erandi saanud rahaturufondide näitajad kokku ei ületa järgmisi piirmäärasid:

i)

10 % riigi rahaturufondide bilansi koguvarade seisust, kus riigi rahaturufondide bilansimaht moodustab üle 15 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust;

| ii) | 30 % riigi rahaturufondide bilansi koguvarade seisust, kus riigi rahaturufondide bilansimaht moodustab alla 15 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust, v.a juhul, kui riigi rahaturufondide bilansimaht on alla 1 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust ja piirmäära ei kohaldata. |
| --- | --- |

ii)

30 % riigi rahaturufondide bilansi koguvarade seisust, kus riigi rahaturufondide bilansimaht moodustab alla 15 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust, v.a juhul, kui riigi rahaturufondide bilansimaht on alla 1 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust ja piirmäära ei kohaldata.

Kui RKPd kohaldavad erandeid lõike 1 alusel, peavad nad koguma vähemalt järgmist statistilist teavet:

| a) | koguvarade jääk aastapõhiselt; |
| --- | --- |

a)

koguvarade jääk aastapõhiselt;

| b) | III lisas osutatud statistiline teave, mis on vajalik krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 5. |
| --- | --- |

b)

III lisas osutatud statistiline teave, mis on vajalik krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 5.

2.   RKPd võivad kohaldada krediidiasutustest väikeste rahaloomeasutuste suhtes erandeid statistikaaruandluse nõuetest, mis on sätestatud I lisas, kooskõlas selle lisa 6. osaga, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | erandi saanud kõikide rahaloomeasutuste näitajad kokku ei ületa 10 % riigi rahaloomeasutuste bilansi koguvarade seisust; ja |
| --- | --- |

a)

erandi saanud kõikide rahaloomeasutuste näitajad kokku ei ületa 10 % riigi rahaloomeasutuste bilansi koguvarade seisust; ja

| b) | erandi saanud kõikide rahaloomeasutuste näitajad kokku ei ületa 1 % euroala rahaloomeasutuste agregeeritud bilansi koguvarade seisust. |
| --- | --- |

b)

erandi saanud kõikide rahaloomeasutuste näitajad kokku ei ületa 1 % euroala rahaloomeasutuste agregeeritud bilansi koguvarade seisust.

3.   Lihtsustatud aruandlusega asutused võivad kasutada erandeid, mida RKP nende suhtes kohaldab kooskõlas lõigetega 1, 2 või lõike 5 punktiga a, või esitada statistilise teabe aruandeid kooskõlas artikliga 5.

4.   RKPd võivad kohaldada rahaturufondide suhtes erandeid järgmistest statistikaaruandluse nõuetest:

| a) | artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuded, kui kehtib järgmine:






  i) | rahaturufondid esitavad statistilise teabe bilansikirjete kohta kooskõlas Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) (17) artikliga 5; |
| --- | --- | --- |

a)

artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuded, kui kehtib järgmine:

i)

rahaturufondid esitavad statistilise teabe bilansikirjete kohta kooskõlas Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) (17) artikliga 5;

| ii) | rahaturufondid esitavad punktis 1 osutatud statistilise teabe kuupõhiselt kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) I lisa 1. osa punktiga 1 ja kooskõlas RKP poolt selle määruse artikli 9 alusel määratud tähtaegadega; |
| --- | --- |

ii)

rahaturufondid esitavad punktis 1 osutatud statistilise teabe kuupõhiselt kooskõlas määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) I lisa 1. osa punktiga 1 ja kooskõlas RKP poolt selle määruse artikli 9 alusel määratud tähtaegadega;

| iii) | rahaturufondid esitavad emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute kuulõpu seisud kooskõlas RKPde poolt käesoleva määruse artikli 7 alusel määratud tähtaegadega; |
| --- | --- |

iii)

rahaturufondid esitavad emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute kuulõpu seisud kooskõlas RKPde poolt käesoleva määruse artikli 7 alusel määratud tähtaegadega;

| b) | järgmised I lisas sätestatud statistikaaruandluse nõuded:






  i) | rahaloomeasutuste tehingupoolte hoiuste ja neile antud laenude jagunemine I lisa 2. osa punkti 5.1 kohaselt ning rahaloomeasutustest tehingupoolte positsioonide jagunemine I lisa 2. osa punkti 5.2 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

b)

järgmised I lisas sätestatud statistikaaruandluse nõuded:

i)

rahaloomeasutuste tehingupoolte hoiuste ja neile antud laenude jagunemine I lisa 2. osa punkti 5.1 kohaselt ning rahaloomeasutustest tehingupoolte positsioonide jagunemine I lisa 2. osa punkti 5.2 kohaselt;

| ii) | teave I lisa 2. osa punktis 7 osutatud laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi kohta; |
| --- | --- |

ii)

teave I lisa 2. osa punktis 7 osutatud laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi kohta;

| iii) | I lisa 2. osa punktis 5.1 osutatud kindlustusseltside sektori ja pensionifondide sektori eraldi esitamine sektorite kaupa; |
| --- | --- |

iii)

I lisa 2. osa punktis 5.1 osutatud kindlustusseltside sektori ja pensionifondide sektori eraldi esitamine sektorite kaupa;

| iv) | I lisa 2. osa punktis 5.3 osutatud laenude ja hoiuste kontsernisisene teave; |
| --- | --- |

iv)

I lisa 2. osa punktis 5.3 osutatud laenude ja hoiuste kontsernisisene teave;

| v) | sektorite kaupa jaotused I lisa 3. osa punkti 3 kohaselt; |
| --- | --- |

v)

sektorite kaupa jaotused I lisa 3. osa punkti 3 kohaselt;

| vi) | riikide kaupa jaotused I lisa 3. osa punkti 7 kohaselt; |
| --- | --- |

vi)

riikide kaupa jaotused I lisa 3. osa punkti 7 kohaselt;

| vii) | teave investeeringute kohta kinnisvarasse I lisa 3. osa punkti 4 kohaselt; |
| --- | --- |

vii)

teave investeeringute kohta kinnisvarasse I lisa 3. osa punkti 4 kohaselt;

| viii) | omandiväärtpaberite kaupa jaotus I lisa 3. osa punkti 6 kohaselt; |
| --- | --- |

viii)

omandiväärtpaberite kaupa jaotus I lisa 3. osa punkti 6 kohaselt;

| ix) | teabe väärtpaberistamiste ja muude laenuülekannete kohta, millele on osutatud I lisa 5. osas. |
| --- | --- |

ix)

teabe väärtpaberistamiste ja muude laenuülekannete kohta, millele on osutatud I lisa 5. osas.

| c) | statistikaaruandluse nõuded isikute residentsuse kohta, kes on investeerinud rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse kooskõlas I lisa 2. osa punktiga 5.7, kui kehtib järgmine:






  i) | rahaturufondi aktsiaid/osakuid emiteeriti esimest korda; |
| --- | --- | --- |

c)

statistikaaruandluse nõuded isikute residentsuse kohta, kes on investeerinud rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse kooskõlas I lisa 2. osa punktiga 5.7, kui kehtib järgmine:

i)

rahaturufondi aktsiaid/osakuid emiteeriti esimest korda;

| ii) | nõutavat statistilist teavet isikute residentsuse kohta, kes on investeerinud rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse, kogutakse muudest allikatest kooskõlas I lisa 2. osa punktiga 5.7; |
| --- | --- |

ii)

nõutavat statistilist teavet isikute residentsuse kohta, kes on investeerinud rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse, kogutakse muudest allikatest kooskõlas I lisa 2. osa punktiga 5.7;

| iii) | turuliikumiste tõttu ei ole RKPdel enam võimalik koguda punktis ii osutatud teavet isikute residentsuse kohta, kes on investeerinud rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse. |
| --- | --- |

iii)

turuliikumiste tõttu ei ole RKPdel enam võimalik koguda punktis ii osutatud teavet isikute residentsuse kohta, kes on investeerinud rahaturufondide aktsiatesse/osakutesse.

Kui RKPd kohaldavad rahaturufondide suhtes erandeid kooskõlas punkti b alapunktidega i, ii, v või vi, peavad nad tagama, et kõikide erandite summa kokku ei ületa 5 % igas riigi rahaloomeasutuste bilansi kirje seisu osas.

Kui RKPd kohaldavad rahaturufondide suhtes erandeid kooskõlas punkti b alapunktiga iii, peavad nad eristama kogumid riigi residentide ja euroalaväliste residentide varade ja kohustuste positsioonide kohta ning tagama, et kindlustusseltside ja pensionifondide sektorite andmed kokku igas kogumis, mille osas erandit kohaldatakse, ei ületa 5 % vastavast riigi rahaturufondide bilansi asjaomasest kogumist.

Kui RKP kohaldab rahaturufondide suhtes erandit kooskõlas esimese lõigu punkti c alapunktidega i ja iii, kehtivad need erandid 12 kuu jooksul.

5.   RKPd võivad kohaldada mitterahaloomeasutustest krediidiasutuste suhtes erandeid järgmistest statistikaaruandluse nõuetest:

| a) | artikli 5 lõike 2 nõuded, kui andmeesitaja koguvara jääk on vähem või võrdne 350 miljoni euroga; |
| --- | --- |

a)

artikli 5 lõike 2 nõuded, kui andmeesitaja koguvara jääk on vähem või võrdne 350 miljoni euroga;

| b) | I lisas sätestatud järgmised statistikaaruandluse nõuded:






  i) | mittefinantsettevõtetele antud eurodes vääringustatud laenude jaotused tähtaegade kaupa; |
| --- | --- | --- |

b)

I lisas sätestatud järgmised statistikaaruandluse nõuded:

i)

mittefinantsettevõtetele antud eurodes vääringustatud laenude jaotused tähtaegade kaupa;

| ii) | kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele antud eurodes vääringustatud laenude jaotused tähtaegade ja laenuotstarbe kaupa; |
| --- | --- |

ii)

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele antud eurodes vääringustatud laenude jaotused tähtaegade ja laenuotstarbe kaupa;

| iii) | I lisa 2. osa punktis 6 osutatud kapitali ja reservide jaotused; |
| --- | --- |

iii)

I lisa 2. osa punktis 6 osutatud kapitali ja reservide jaotused;

| iv) | I lisa 3. osa punktis 4 osutatud kinnisvarainvesteeringute jaotused; |
| --- | --- |

iv)

I lisa 3. osa punktis 4 osutatud kinnisvarainvesteeringute jaotused;

| v) | I lisa 3. osa punktis 6 osutatud omandiväärtpaberite jaotused; |
| --- | --- |

v)

I lisa 3. osa punktis 6 osutatud omandiväärtpaberite jaotused;

| vi) | teave I lisa 2. osa punktis 7 osutatud laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi kohta; |
| --- | --- |

vi)

teave I lisa 2. osa punktis 7 osutatud laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi kohta;

| vii) | teave I lisa 2. osa punktis 7 osutatud väärtpaberite omaosaluste kohta. |
| --- | --- |

vii)

teave I lisa 2. osa punktis 7 osutatud väärtpaberite omaosaluste kohta.

Kui RKPd kohaldavad erandeid esimese lõigu punkti a alusel, peavad nad koguma vähemalt järgmist statistilist teavet:

| a) | koguvarade jääk aastapõhiselt; |
| --- | --- |

a)

koguvarade jääk aastapõhiselt;

| b) | III lisas osutatud statistiline teave, mis on vajalik krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 5. |
| --- | --- |

b)

III lisas osutatud statistiline teave, mis on vajalik krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 5.

6.   RKPd võivad kohaldada rahaloomeasutuste ja mitterahaloomeasutustest krediidiasutuste suhtes artikli 5 lõigete 1 ja 2 ümberhindamise korrigeerimise esitamise nõuetest järgmisi erandeid:

| a) | erand rahaturufondidele I lisa 4. osas sätestatud ümberhindamise korrigeerimiste esitamise nõudest; |
| --- | --- |

a)

erand rahaturufondidele I lisa 4. osas sätestatud ümberhindamise korrigeerimiste esitamise nõudest;

| b) | erand rahaloomeasutustele ja mitterahaloomeasutustest krediidiasutustele I lisa 4. osa tabelis 1A osutatud ümberhindamise korrigeerimise esitamise kuupõhisest nõudest. Kui erandit kohaldatakse käesoleva punkti alusel, esitavad andmeesitajad ümberhindamise korrigeerimise andmed kvartalipõhiselt ja esitavad RKP-le taotluse korral järgmise teabe:






  i) | hindamismetoodika, mida kasutati väärtpaberite statistilise teabe aruandluses, ja teave oma aktsiaosaluste kohta, mille suhtes kohaldati mitmesugust hindamismetoodikat; ja |
| --- | --- | --- |

b)

erand rahaloomeasutustele ja mitterahaloomeasutustest krediidiasutustele I lisa 4. osa tabelis 1A osutatud ümberhindamise korrigeerimise esitamise kuupõhisest nõudest. Kui erandit kohaldatakse käesoleva punkti alusel, esitavad andmeesitajad ümberhindamise korrigeerimise andmed kvartalipõhiselt ja esitavad RKP-le taotluse korral järgmise teabe:

i)

hindamismetoodika, mida kasutati väärtpaberite statistilise teabe aruandluses, ja teave oma aktsiaosaluste kohta, mille suhtes kohaldati mitmesugust hindamismetoodikat; ja

| ii) | kvartalis toimunud olulise ümberhindamise kuu esile toomine. |
| --- | --- |

ii)

kvartalis toimunud olulise ümberhindamise kuu esile toomine.

| c) | RKPd võivad kohaldada erandit rahaloomeasutuste ja mitterahaloomeasutustest krediidiasutuste suhtes I lisa 4. osas sätestatud ümberhindamise korrigeerimise esitamise nõudest, kui andmeesitaja esitab väärtpaberite kuulõpu seisu väärtpaberite kaupa. Kui erandit kohaldatakse käesoleva punkti alusel, kohaldatakse järgmist:






  i) | esitatud teave peab iga väärtpaberi kohta välja tooma selle bilansilise väärtuse; ja |
| --- | --- | --- |

c)

RKPd võivad kohaldada erandit rahaloomeasutuste ja mitterahaloomeasutustest krediidiasutuste suhtes I lisa 4. osas sätestatud ümberhindamise korrigeerimise esitamise nõudest, kui andmeesitaja esitab väärtpaberite kuulõpu seisu väärtpaberite kaupa. Kui erandit kohaldatakse käesoleva punkti alusel, kohaldatakse järgmist:

i)

esitatud teave peab iga väärtpaberi kohta välja tooma selle bilansilise väärtuse; ja

| ii) | väärtpaberite osas, millel puudub avalikult kättesaadav tunnuskood, esitatakse teave instrumentide liigi, tähtaja ja emitendi kohta, mis on piisav I lisa 4. osa tabelites 1A ja 2A miinimumnõuetena määratletud jaotuste tuletamiseks. |
| --- | --- |

ii)

väärtpaberite osas, millel puudub avalikult kättesaadav tunnuskood, esitatakse teave instrumentide liigi, tähtaja ja emitendi kohta, mis on piisav I lisa 4. osa tabelites 1A ja 2A miinimumnõuetena määratletud jaotuste tuletamiseks.

7.   RKPd võivad kohaldada rahaloomeasutuste suhtes erandeid I lisa 3. osa punktides 7 kuni 9 osutatud statistikaaruandluse nõuetest, mis on seotud euroalaväliste liikmesriikidega, kui kehtib järgmine:

| a) | kõrgemal agregeerimise tasandil kogutud statistilisest teabest tuleneb, et positsioonid selles euroalavälises liikmesriigis residendiks olevate vastaspooltega on tähtsusetud; |
| --- | --- |

a)

kõrgemal agregeerimise tasandil kogutud statistilisest teabest tuleneb, et positsioonid selles euroalavälises liikmesriigis residendiks olevate vastaspooltega on tähtsusetud;

| b) | kõrgemal agregeerimise tasandil kogutud statistilisest teabest tuleneb, et positsioonid selles euroalavälise liikmesriigi vääringus on tähtsusetud. |
| --- | --- |

b)

kõrgemal agregeerimise tasandil kogutud statistilisest teabest tuleneb, et positsioonid selles euroalavälise liikmesriigi vääringus on tähtsusetud.

Kui RKP kohaldab rahaloomeasutuste suhtes erandit esimese lõigu alusel riigi ühinemise korral liiduga, võib RKP need erandid kehtetuks tunnistada 12 kuud pärast rahaloomeasutustele oma erandite kehtetuks tunnistamise kavatsusest teatamist.

Kui RKPd kohaldavad rahaloomeasutuste suhtes erandit esimese lõigu alusel, võivad nad kohaldada sama erandit mitterahaloomeasutustest krediidiasutuste suhtes.

8.   RKPd võivad kohaldada rahaloomeasutuste suhtes erandit arvestusliku kontsernikonto statistikaaruandluse nõuetest I lisa 2. osa kohaselt järgmistel juhtudel:

| a) | kui arvestusliku kontsernikonto euroala residentide hoiuste jääk või neile antud laenude jääk (v.a rahaloomeasutused) riigi rahaloomeasutuste bilansis ei ületa 2 miljardit eurot; |
| --- | --- |

a)

kui arvestusliku kontsernikonto euroala residentide hoiuste jääk või neile antud laenude jääk (v.a rahaloomeasutused) riigi rahaloomeasutuste bilansis ei ületa 2 miljardit eurot;

| b) | kui punktis a osutatud künnis on ületatud, võivad RKPd kohaldada rahaloomeasutuste suhtes erandeid, kui arvestusliku kontsernikonto euroala residentide hoiuste jääk või neile antud laenude jääk (v.a rahaloomeasutused) riigi rahaloomeasutuste bilansis ei ületa 500 miljonit eurot. |
| --- | --- |

b)

kui punktis a osutatud künnis on ületatud, võivad RKPd kohaldada rahaloomeasutuste suhtes erandeid, kui arvestusliku kontsernikonto euroala residentide hoiuste jääk või neile antud laenude jääk (v.a rahaloomeasutused) riigi rahaloomeasutuste bilansis ei ületa 500 miljonit eurot.

9.   RKPd võivad kohaldada rahaloomeasutuste suhtes erandeid I lisa 2. osa 3. punktis osutatud füüsilisest isikust ettevõtjatele/juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud laenude eristamise nõudest, kui need laenud moodustavad vähem kui 5 % kodumajapidamistele antud laenudest kokku riigi rahaloomeasutuste bilansis.

Kui RKPd kohaldavad rahaloomeasutuste suhtes erandit esimese lõigu alusel, peavad nad andma sama erandi mitterahaloomeasutustest krediidiasutustele.

10.   Kui RKPd kohaldavad erandeid lõigete 1, 2, 4, 5 ja 9 alusel, peavad nad kontrollima, et selles sätestatud künniseid ei ületata. Kontroll tuleb teostada õigeaegselt, et iga järgmise aasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või kehtetuks tunnistatud erandid jõustada.

Kui RKPd kohaldavad erandeid lõike 8 alusel, peavad nad kontrollima, et selles sätestatud künniseid ei ületata. Kontrolli tuleb teostada vähemalt üks kord kahe aasta jooksul ja õigeaegselt, et iga järgmise aasta alguses saaks vajaduse korral tehtud või kehtetuks tunnistatud erandid jõustada.

Artikkel 10

Miinimumnõuded ja riigisisene aruandluskord

1.   Andmeesitajad peavad järgima nende suhtes kohaldatavaid aruandlusnõudeid, mis on kooskõlas IV lisas sätestatud miinimumnõuetega edastamise, täpsuse, mõistete vastavuse ja paranduste kohta.

2.   RKPd määratlevad ja rakendavad riigi nõudeid arvestades aruandluskorda, mida tegelik andmeid esitav üldkogum peab järgima. RKPd tagavad, et see aruandluskord annab nõutava statistilise teabe ja võimaldab täpselt kontrollida IV lisas sätestatud andmete edastamist, täpsust, mõistete vastavust ja parandusi käsitlevate miinimumnõuete täitmist.

Artikkel 11

Ühinemised, jagunemised ja ümberkujundamised

1.   Tegeliku andmeid esitava kogumi andmeesitaja teatab RKP-le ühinemisest, jagunemisest või ümberkujundamisest, kui:

| a) | ühinemine, jagunemine või ümberkujundamine võib tõenäoliselt mõjutada andmeesitaja aruandlusnõuete täitmist; ja |
| --- | --- |

a)

ühinemine, jagunemine või ümberkujundamine võib tõenäoliselt mõjutada andmeesitaja aruandlusnõuete täitmist; ja

| b) | punktis a osutatud sündmuse teostamise kavatsus on üldiselt teada. |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud sündmuse teostamise kavatsus on üldiselt teada.

2.   Lõikes 1 sätestatud teade:

| a) | tuleb esitada mõistliku aja jooksul enne ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise jõustumist; ja |
| --- | --- |

a)

tuleb esitada mõistliku aja jooksul enne ühinemise, jagunemise või ümberkujundamise jõustumist; ja

| b) | täpsustab korra, mille alusel käesoleva määruse statistikaaruandluse nõudeid täidetakse. |
| --- | --- |

b)

täpsustab korra, mille alusel käesoleva määruse statistikaaruandluse nõudeid täidetakse.

3.   Kui andmeesitajate ühinemine toimub ajavahemikus vaatlusperioodi lõpu ja selle vaatlusperioodi jaoks asjaomase RKP poolt artikli 7 lõike 1 alusel määratud aruandluse tähtaja lõpu vahel, peab ühendav asutus sellel vaatlusperioodil täitma ühendatud asutuse aruandlusnõudeid nagu ühinemist poleks toimunud.

4.   Kui andmeesitajate ühinemine toimub vaatlusperioodi kestel, võib RKP anda ühendavale asutusele loa esitada ühendatud asutuse statistikaaruandlust selle vaatlusperioodi ja sellele järgneva vaatlusperioodi kohta oma statistikaaruandlusest eraldi.

Esimese lõigu eesmärgil võib RKP mitte anda ühendavale asutusele luba esitada ühendatud asutuse statistikaaruandlust oma statistikaaruandlusest eraldi kauem kui kuus kuud pärast ühinemist.

Artikkel 12

Reservibaasi statistilise teabe aruandlus

1.   Krediidiasutused esitavad asjaomasele RKP-le III lisas osutatud statistilise teabe, mis on vajalik krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 5.

2.   Krediidiasutuste statistilise teabe aruandluse miinimum on sätestatud III lisa 1. osa tabelis 1 kvartalipõhiselt, kui kehtib järgmine:

| a) | krediidiasutuse osas kehtib lihtsustatud aruandlus; |
| --- | --- |

a)

krediidiasutuse osas kehtib lihtsustatud aruandlus;

| b) | krediidiasutus esitab aruandluse kontserni nimel kooskõlas artikliga 6 ja see koosneb ainult lihtsustatud aruandlusega asutustest. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus esitab aruandluse kontserni nimel kooskõlas artikliga 6 ja see koosneb ainult lihtsustatud aruandlusega asutustest.

Artikkel 13

Kontrollimine ja sundkogumine

RKPdel on õigus kontrollida ja sundkorras koguda teavet, mida andmeesitajad peavad esitama käesoleva määruse alusel, ilma et see piiraks EKP õigust teostada neid õigusi ise. Seda õigust kasutavad RKPd eelkõige juhul, kui tegelikku andmeid esitavasse üldkogumisse kuuluv asutus ei täida käesoleva määruse IV lisas sätestatud edastamise, täpsuse, mõistete vastavust ja andmete parandamist käsitlevaid miinimumnõudeid.

Artikkel 14

Aruandluse algus

1.   Statistilise teabe kuuaruandlus artikli 5 lõigete 1 ja 2 alusel algab andmetega jaanuari 2022 kohta.

2.   Statistilise teabe kvartaliaruandlus artikli 5 lõigete 1 ja 2 alusel algab andmetega 2022 esimese kvartali kohta.

Artikkel 15

Muudatuste tegemise lihtsustatud kord

Võttes arvesse statistikakomitee seisukohti, teeb EKP juhatus lisades vajalikke tehnilisi muudatusi, tingimusel et need ei muuda selle aluspõhimõtteid ega mõjuta liikmesriikide andmeesitajate aruandluskoormust. EKP juhatus teavitab EKP nõukogu sellisest muudatusest põhjendamatu viivituseta.

Artikkel 16

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) tunnistatakse kehtetuks alates 26. juunist 2021.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt vastavustabelile II lisas.

Artikkel 17

Üleminekusätted

1.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud rahaloomeasutused kohaldavad määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) sätteid 26. juunist 2021 kuni 1. veebruarini 2022.

2.   Artikli 2 lõikes 4 osutatud mitterahaloomeasutustest krediidiasutused kohaldavad rahaloomeasutuste suhtes kehtivaid aruandlusnõudeid, mis on sätestatud määruses (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33), 26. juunist 2021 kuni 1. veebruarini 2022, v.a selle määruse artiklis 6 sätestatud aruandlusnõuded. RKPd võivad määrata kuupäeva mitterahaloomeasutustest krediidiasutuste teabe esitamiseks kooskõlas käesoleva lõikega, v.a määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 alusel krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks vajalik III lisas osutatud statistiline teave. See kuupäev ei või olla hilisem kui 31. märts 2022.

3.   RKPd võivad kohaldada mitterahaloomeasutustest krediidiasutuste suhtes erandeid lõikes 1 osutatud statistikaaruandluse nõuetest, kui andmeesitaja koguvara jääk on võrdne 350 miljoni euroga või sellest väiksem.

Kui RKPd kohaldavad erandit esimese lõigu alusel, peavad nad koguma vähemalt määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 alusel krediidiasutuste reservibaasi arvutamiseks vajalikku III lisas osutatud statistilist teavet.

4.   Lõigete 1 ja 2 eesmärgil ei ole nõutav, et andmeesitajad esitaksid määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) I lisa 3. osa punktis 1 osutatud krediidi osas jaotusi kinnisvaratagatise kaupa.

5.   Andmeesitajad jätkavad teatavate bilansikirjete esitamist kord kvartalis kooskõlas määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) artikli 5 lõike 1 kolmanda lausega ja selle määruse I lisaga kuni 28. veebruarini 2022.

6.   Kui lõigetes 1 ja 2 osutatud andmeesitajad esitavad andmed kohustuste kohta, mis võlgnetakse krediidiasutustele, kelle suhtes kehtib kohustusliku reservi nõue määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) alusel, peavad nad ajavahemikus 26. juunist 2021 kuni 1. veebruarini 2022 esitama oma aruandluses kohustused, mis võlgnetakse mitterahaloomeasutustest krediidiasutustele.

Artikkel 18

Lõppsäte

Käesolev määrus jõustub viiendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Seda kohaldatakse alates 26. juunist 2021.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikleid 5, 8 ja 9 kohaldatakse alates 1. veebruarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Frankfurt Maini ääres, 22. jaanuar 2021

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

1

(2)  
  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 1.

2

(3)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

3

(4)  Euroopa Keskpanga määrus (EÜ) nr 1745/2003, 12. september 2003, kohustuslike reservide kohaldamise kohta (EKP/2003/9) (ELT L 250, 2.10.2003, lk 10). Äsjased muudatused Euroopa Keskpanga määruses (EÜ) nr 1745/2003 (EKP/2003/9) on hõlmatud uuesti sõnastatud Euroopa Keskpanga määruses (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (EKP/2021/1) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1131, 14. juuni 2017, rahaturufondide kohta (ELT L 169, 30.6.2017, lk 8).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2019/2033, 27. november 2019, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014 (ELT L 314, 5.12.2019, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 575/2013, 26. juuni 2013, krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

7

(8)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) 2021/378, 22. jaanuar 2021, kohustusliku reservi kohaldamise kohta (EKP/2021/1) (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

8

Euroopa Liidu Teataja

(9)  Euroopa Keskpanga suunis EKP/2014/15, 4. aprill 2014, rahandus- ja finantsstatistika kohta (ELT L 340, 26.11.2014, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/36/EL, 26. juuni 2013, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 549/2013, 21. mai 2013, Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

11

(12)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1075/2013, 18. oktoober 2013, väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/40) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 107).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2402, 12. detsember 2017, millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 35).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/110/EÜ, 16. september 2009, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (ELT L 267, 10.10.2009, lk 7).

14

(15)  Euroopa Keskpanga suunis (EL) 2018/876, 1. juuni 2018, asutuste ja filiaalide andmete registri kohta (EKP/2018/16) (ELT L 154, 18.6.2018, lk 3).

15

(16)  Nõukogu direktiiv 86/635/EMÜ, 8. detsember 1986, pankade ja teiste finantseerimisasutuste raamatupidamise ja konsolideeritud aastaaruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

16

(17)  Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1073/2013, 18. oktoober 2013, investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2013/38) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 73).

17

---

I LISA

STATISTIKAARUANDLUSE NÕUDED

1. OSA

Teatavate rahaloomeasutuste identifitseerimine hoiuste asendatavuse põhimõtete järgi

| 1.1. | Finantseerimisasutused, mis ei ole krediidiasutused ja mis emiteerivad hoiuste lähedaseks asendajaks peetavaid finantsinstrumente, liigitatakse rahaloomeasutusteks (RA), kui nad muudes aspektides vastavad rahaloomeasutuse määratlusele. Selle liigituse aluseks olev kriteerium on hoiuste asendatavus (st see, kas kohustused liigitatakse hoiusteks), mille kindlakstegemisel lähtutakse nende likviidsusest, mis hõlmab arveldatavust, konverteeritavust, väärtuse püsivust ja turukõlblikkust, arvestades asjakohastel juhtudel nende emiteerimise tähtaega.
  Neid hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui sellise kohustuse jaoks on olemas eraldi liik. |
| --- | --- |

1.1.

Neid hoiuste asendatavuse kriteeriume kohaldatakse ka selleks, et määrata, kas kohustused tuleks liigitada hoiusteks, v.a juhul, kui sellise kohustuse jaoks on olemas eraldi liik.

| 1.2. | Hoiuste asendatavus tehakse kindlaks ja kohustused liigitatakse hoiusteks järgmiselt:






  a) | arveldatavus tähendab võimalust kasutusele võtta finantsinstrumenti paigutatud vahendeid eri makseviiside, näiteks tšekkide, ülekandekorralduste, otsearvelduste või muude samalaadsete vahendite abil; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

arveldatavus tähendab võimalust kasutusele võtta finantsinstrumenti paigutatud vahendeid eri makseviiside, näiteks tšekkide, ülekandekorralduste, otsearvelduste või muude samalaadsete vahendite abil;

| b) | konverteeritavus tähendab võimalust konverteerida finantsinstrumente sularahasse või arveldushoiustesse, võttes arvesse sellest tulenevaid kulusid; majandusliku kasu kaotamist sellise konverteerimise puhul võib käsitada likviidsusastet vähendava piiranguna; |
| --- | --- |

b)

konverteeritavus tähendab võimalust konverteerida finantsinstrumente sularahasse või arveldushoiustesse, võttes arvesse sellest tulenevaid kulusid; majandusliku kasu kaotamist sellise konverteerimise puhul võib käsitada likviidsusastet vähendava piiranguna;

| c) | väärtuse püsivus on eelteave finantsinstrumendi täpse likvideerimisväärtuse kohta riigi vääringus; |
| --- | --- |

c)

väärtuse püsivus on eelteave finantsinstrumendi täpse likvideerimisväärtuse kohta riigi vääringus;

| d) | turustatavaks loetakse väärtpabereid, mida reguleeritud turgudel regulaarselt noteeritakse ja millega nendel turgudel kaubeldakse. Avatud investeerimisfondide aktsiatel puudub turg selle tavatähenduses. Investorid teavad siiski aktsiate noteeringut konkreetsel päeval ja võivad selle hinnaga rahalisi vahendeid välja võtta. |
| --- | --- |

d)

turustatavaks loetakse väärtpabereid, mida reguleeritud turgudel regulaarselt noteeritakse ja millega nendel turgudel kaubeldakse. Avatud investeerimisfondide aktsiatel puudub turg selle tavatähenduses. Investorid teavad siiski aktsiate noteeringut konkreetsel päeval ja võivad selle hinnaga rahalisi vahendeid välja võtta.

| 1.3 | Hoiuste lähedaste asendajatena ei käsitleta investeerimisfondi poolt emiteeritud aktsiaid/osakuid, mille ainus eesmärk on töötajate hoiuskeemid, mille alusel investorid saavad oma investeeringu välja võtta kitsendustega, mis ei ole seotud arenguga turul. |
| --- | --- |

1.3

2. OSA

Bilanss (kuujäägid)

Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete koostamiseks nõuab EKP tabeli 1 andmeid. Täiendavad andmed on vajalikud EKP kohustusliku reservi süsteemi jaoks. Kuunõuded on järgmised:

1.   Instrumendiliigid

a)   Kohustused

Asjaomased instrumentide liigid on: ringluses olev sularaha, kohustused hoiuste näol, rahaturufondide emiteeritud aktsiad/osakud, emiteeritud võlaväärtpaberid, kapital, reservid ja muud kohustused. Monetaar- ja mittemonetaarkohustuste eristamiseks jagunevad hoiustega seonduvad kohustused omakorda üleööhoiusteks, kokkulepitud tähtajaga hoiusteks, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks ja tagasiostulepinguteks (repod). Vt määratlusi II lisas.

b)   Varad

Asjaomased instrumentide liigid on: sularaha, investeeringud võlaväärtpaberitesse, omandiväärtpaberid, investeerimisfondide aktsiad/osakud, mittefinantsvara jm vara. Vt määratlusi II lisas.

2.   Liigitamine tähtaja järgi

Esialgse tähtaja järgi liigitust võib kasutada üksikasjalike näitajate alusel teostatava instrumentide liigitamise asemel juhul, kui eri turgudel kasutatavad finantsinstrumendid ei ole täielikult võrreldavad.

a)   Kohustused

Instrumendid jagunevad tähtajavööndi tähtpäevade (või etteteatamistähtaegade) kaupa järgmiselt: kokkulepitud tähtajaga hoiuste puhul ühe- ja kaheaastane esialgne tähtaeg emissioonil, etteteatamistähtajaga lõpetatavate hoiuste puhul kolmekuuline ja kaheaastane etteteatamisaeg. Repotehingud ei jagune tähtaegade alusel, sest üldjuhul on need väga lühiajalised instrumendid, st tavaliselt on esialgne tähtaeg alla kolme kuu. Rahaloomeasutuste emiteeritud võlaväärtpaberid jagunevad samuti ühe- ja kaheaastase tähtaja alusel. Rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute puhul ei ole tähtaegade alusel jagunemine vajalik.

b)   Varad

Tähtajavööndite jagunemine on järgmine: laenud euroala residentidele (v.a rahaloomeasutused) tuleb jaotada allsektorite kaupa ning laenud kodumajapidamistele veel eesmärgi kaupa, mõlemad üheaastase ja viieaastase tähtaja vöönditesse; täiendav kaheaastane tähtaeg kehtib laenudele euroala mittefinantsasutusele ja kodumajapidamistele jaotustega eesmärgi kaupa ja euro vääringus; euroalal asuvate rahaloomeasutuste poolt emiteeritud võlaväärtpaberite hoiused tuleb jaotada ühe- ja kaheaastase tähtaja vöönditesse.

3.   Liigitamine eesmärgi järgi ja laenude eristamine, kui laenuvõtjaks on füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud.

Laenude osas kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonidele tuleb esitada jaotused laenu eesmärgi kohta (tarbimislaen, eluasemelaen, muu laen). „Muu laenu“ liigi all tuleb eristada laenud, mis antakse füüsilisest isikust ettevõtjatele/juriidilise isiku õigusteta ühingutele.

4.   Jaotus vääringute kaupa

Rahaagregaatide arvutamisel lubatavate bilansikirjete osas tuleb eraldi näidata eurodes vääringustatud seisud, et EKP-l oleks võimalus teha rahaagregaate kindlaks, hõlmates kas kõik vääringud või ainult eurodes vääringustatud seisud.

5.   Liigitamine tehingupoole sektori ja residentsuse järgi

| 5.1. | Euroala rahaagregaatide ja vastaskirjete arvutamiseks tuleb kindlaks määrata need euroala territooriumil asuvad tehingupooled, kes moodustavad raha hoiustava sektori. Selleks jaotatakse tehingupooled, mis ei ole rahaloomeasutused, määruses (EL) nr 549/2013 (vt II lisa 3. osa) sätestatud Euroopa arvepidamise muudetud süsteemi (edaspidi „ESA 2010“) alusel valitsemissektoriks (S.13), millest hoiustega seonduvates kohustustes kokku identifitseeritakse eraldi keskvalitsus (S.1311), ja muudeks residentide sektoriteks. Rahaagregaatide ja krediidi vastaskirjete sektori disagregeerimise arvutamiseks kuu kohta, tuleb muude residentide sektorid täiendavalt liigitada järgmiselt: mittefinantsettevõtted (S.11), kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14 + S.15); kindlustusseltsid (S.128), pensionifondid (S.129), investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124), muud finantsvahendusettevõtted (S.125), finantsvahenduse abiettevõtted (S.126) ja varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.127). Teatavate bilansikirjete aruandluse eesmärgil, näiteks laenud ja võlaväärtpaberid, liidetakse kolm viimast sektorit (S.125 + S.126 + S.127). Muude finantsvahendusettevõtete (S.125) all eristatakse täiendavalt tehingupooled, mis on finantsvahendusettevõtted, ja kesksed kliiringu vastaspooled. Füüsilisest isikust ettevõtjate/juriidilise isiku õigusteta ühingute osas vt 3. jagu.
  EKP kohustusliku reservi süsteemi eesmärgil eristatakse tabelis 1 keskvalitsuse osas hoiustest tulenevad kohustused kokku ja hoiuste liigid „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused“, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused“ ja „Repod“. Reservibaasi arvutamiseks kogutakse teavet kohustuste kohta muude kohustusliku reservi kohustusega krediidiasutuste ees vastavalt III lisa 1. osale. |
| --- | --- |

5.1.

EKP kohustusliku reservi süsteemi eesmärgil eristatakse tabelis 1 keskvalitsuse osas hoiustest tulenevad kohustused kokku ja hoiuste liigid „Üle kaheaastase tähtajaga tähtajalised hoiused“, „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad üle kaheaastase tähtajaga hoiused“ ja „Repod“. Reservibaasi arvutamiseks kogutakse teavet kohustuste kohta muude kohustusliku reservi kohustusega krediidiasutuste ees vastavalt III lisa 1. osale.

| 5.2 | RA tehingupooled jagunevad järgmiselt: keskpangad (S.121), osutades eraldi EKP-le, hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank (S.122), ja rahaturufondid (S.123). See on vajalik pangandussektori laenu- ja rahastamispõhimõtete paremaks mõistmiseks ning pankadevahelise tegevuse jälgimiseks. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3. | Kontsernisiseste positsioonide osas eristatakse ühte kontserni kuuluvate (riigisisesed ja muud euroala liikmesriigid) üksuste vaheliste seoste tuvastamiseks lisaks ka andmeesitajate laenude ja hoiuste positsioone ja tehinguid hoiustavate ettevõtetega, v.a keskpank (S.122). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Kuni üheaastase algtähtajaga võlaväärtpaberite osas, mis tuuakse vääringute jaotustes, eristatakse parema ülevaate saamiseks riikide ja pankade vaheliste seoste kohta lisaks ka valitsemissektorit (S.13). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5 | Teatavad hoiused/laenud, mis tulenevad repodest/pöördrepodest või samalaadsetest tehingutest, võivad olla seotud keskseid vastaspooli hõlmavate tehingutega. Keskne vastaspool on üksus, mis juriidiliselt asub finantsturgudel kaubeldavate lepingute osapoolte vahel, olles ostja iga müüja jaoks ja müüja iga ostja jaoks. Kooskõlas artikli 8 lõikega 2 tuleb see tegevus esitada hoiuste ja laenude all, olenemata sellest, kuidas neid käsitletakse muu aruandluse eesmärgil. Kuna need tehingud asendavad tihti rahaloomeasutuste vahelisi kahepoolseid tehinguid, tuleb eristada reposid/pöördreposid, millesse on kaasatud kesksed vastaspooled, keda liigitatakse muudeks finantsvahendusettevõteteks (S.125). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6. | Kõikides statistilistes jaotustes eristatakse riigisiseseid ja riigiväliseid euroala tehingupooli. Euroalal asuvad tehingupooled tuvastatakse vastavalt nende riigisisesele liigitusele sektorite või asutuste kaupa kooskõlas EKP statistiliste nimekirjadega ning lähtudes EKP sektorikäsiraamatust „Manual on MFI balance sheet statistics“, mille aluseks on ESA 2010. Andmed ELi asutuste kohta, mis on euroala residendid, kuid mitte liikmesriigi residendid (näiteks EKP), esitatakse riigiväliste euroala tehingupoolte all. Liikmesriigivälised tehingupooled liigitatakse riikide arvepidamise süsteemi (edaspidi „SNA 2008“) kohaselt. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Euroala liikmesriikide rahaloomeasutuste poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes teatavad andmeesitajad vähemalt andmed valdaja residentsuse kohta järgmistes jaotustes: riigisisesed/riigivälised euroala liikmesriigid/välismaailm, et arvestusest oleks võimalik välja jätta euroala mitteresidentide seisud. RKPd võivad vajaliku statistilise teabe tuletada ka määruse (EL) nr 1011/2012 (EKP/2012/24) alusel kogutud andmete põhjal, kui need andmed vastavad käesoleva määruse artiklis 7 sätestatud tähtajanõuetele ning IV lisas määratletud miinimumnõuetele.






  a) | Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta peetakse riigi õigusnormide kohaselt arvestust (sh valdaja residentsust puudutav teave), teatavad emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad kuubilansi andmed jaotustega nende emiteeritud aktsiate/osakute valdaja residentsuse kohta. |
| --- | --- | --- |

5.7.

a)

Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta peetakse riigi õigusnormide kohaselt arvestust (sh valdaja residentsust puudutav teave), teatavad emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad kuubilansi andmed jaotustega nende emiteeritud aktsiate/osakute valdaja residentsuse kohta.

| b) | Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta ei peeta riigi õigusnormide kohaselt arvestust või mille kohta peetakse küll arvestust, kuid see ei sisalda teavet valdaja residentsuse kohta, esitavad andmeesitajad jaotused residentsuse kohta vastavalt meetodile, mille otsustab asjaomane RKP kokkuleppel EKPga. See nõue piirdub ühe järgmise variandiga või variantide kombinatsiooniga, mille kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste turgude korraldust ja kõnealuse liikmesriigi õiguskorda. RKP teostab regulaarselt kontrolli.






  i) | Emiteerivad rahaturufondid:
  Emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad esitavad andmed nende poolt emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta. Teavet võib saada aktsiate/osakute jaotusega tegelevalt agendilt või mis tahes muult aktsiate/osakute emissiooni, tagasiostu või ülekandmisega tegelevalt üksuselt. |
| --- | --- | --- |

b)

Rahaturufondide aktsiate/osakute suhtes, mille valdajate kohta ei peeta riigi õigusnormide kohaselt arvestust või mille kohta peetakse küll arvestust, kuid see ei sisalda teavet valdaja residentsuse kohta, esitavad andmeesitajad jaotused residentsuse kohta vastavalt meetodile, mille otsustab asjaomane RKP kokkuleppel EKPga. See nõue piirdub ühe järgmise variandiga või variantide kombinatsiooniga, mille kindlaksmääramisel võetakse arvesse asjaomaste turgude korraldust ja kõnealuse liikmesriigi õiguskorda. RKP teostab regulaarselt kontrolli.

i)

Emiteerivad rahaturufondid:

Emiteerivad rahaturufondid või nende seaduslikud esindajad esitavad andmed nende poolt emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta. Teavet võib saada aktsiate/osakute jaotusega tegelevalt agendilt või mis tahes muult aktsiate/osakute emissiooni, tagasiostu või ülekandmisega tegelevalt üksuselt.

| ii) | RAd ja OFId kui rahaturufondide aktsiate/osakute varahaldurid:
  Andmeesitajatena esitavad rahaturufondide aktsiate/osakute haldajateks olevad RAd ja OFId andmed selliste aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, mille on emiteerinud residendist rahaturufondid ja mida hallatakse valdaja nimel või samuti haldajana tegutseva teise vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) varahaldur eristab rahaturufondide aktsiaid/osakuid, mida hoitakse omanike nimel, nendest, mida hoitakse muude varahaldurite nimel, ja ii) enamikku rahaturufondide aktsiaid/osakuid haldavad riigisisesed residendid, keda liigitatakse finantsvahendajateks (RAd või OFId). |
| --- | --- |

ii)

RAd ja OFId kui rahaturufondide aktsiate/osakute varahaldurid:

Andmeesitajatena esitavad rahaturufondide aktsiate/osakute haldajateks olevad RAd ja OFId andmed selliste aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, mille on emiteerinud residendist rahaturufondid ja mida hallatakse valdaja nimel või samuti haldajana tegutseva teise vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) varahaldur eristab rahaturufondide aktsiaid/osakuid, mida hoitakse omanike nimel, nendest, mida hoitakse muude varahaldurite nimel, ja ii) enamikku rahaturufondide aktsiaid/osakuid haldavad riigisisesed residendid, keda liigitatakse finantsvahendajateks (RAd või OFId).

| iii) | RAd ja OFId, kes esitavad andmed residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta:
  RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid, teatavad andmed selliste residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, millega need andmeesitajad kauplevad valdaja või muu tehingus osaleva vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) rakendatakse täisaruandlust, st aruandlus hõlmab kõiki andmeesitajate tehinguid; ii) esitatakse täpsed andmed euroala mitteresidentidega tehtud ostu- ja müügitehingute kohta; iii) samade aktsiate/osakute emiteerimis- ja lunastusväärtuse (mis ei hõlma tasusid) vahelised erinevused on minimaalsed, ja iv) euroala mitteresidentide hoitav residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiatest/osakute kogum on väike. |
| --- | --- |

iii)

RAd ja OFId, kes esitavad andmed residentidest investeerimisfondide aktsiate/osakute residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta:

RAd ja OFId, kes esitavad andmeid residentide ja mitteresidentide vaheliste tehingute kohta, mis hõlmavad residendist rahaturufondide aktsiaid/osakuid, teatavad andmed selliste residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiate/osakute valdajate residentsuse jaotuste kohta, millega need andmeesitajad kauplevad valdaja või muu tehingus osaleva vahendaja nimel. Seda võimalust võib kasutada, kui: i) rakendatakse täisaruandlust, st aruandlus hõlmab kõiki andmeesitajate tehinguid; ii) esitatakse täpsed andmed euroala mitteresidentidega tehtud ostu- ja müügitehingute kohta; iii) samade aktsiate/osakute emiteerimis- ja lunastusväärtuse (mis ei hõlma tasusid) vahelised erinevused on minimaalsed, ja iv) euroala mitteresidentide hoitav residendist rahaturufondide emiteeritud aktsiatest/osakute kogum on väike.

| iv) | Juhul kui võimalusi i ja ii ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sh RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe alusel. |
| --- | --- |

iv)

Juhul kui võimalusi i ja ii ei kohaldata, esitavad andmeesitajad, sh RAd ja OFId, asjakohased andmed kättesaadava teabe alusel.

6.   Kapitali ja reservide jaotused

Jaotus on vajalik teabe andmiseks kapitali ja reservide arvutuskomponentide kohta ja selle andmeühiku jälgimiseks muude bilansiliikumiste suhtes.

7.   Tuletisinstrumentide bilansiseisude ning laenudelt ja hoiustelt kogunenud intressi tuvastamine muu vara ja muude kohustuste all.

Jaotus on vajalik statistilise järjepidevuse tagamiseks.

8.   Väärtpaberite omaosalus

Tabeli 1 kohaselt tuleb esitada teave RAde omaosaluste kohta võlaväärtpaberites ja omandiväärtpaberites, mida eristatakse varadest ja kohustustest kooskõlas artikli 8 lõikega 4.

Image 3

  Tabel 1 Kuuseisud (1) 1

Image 4

Image 5

Image 6

3. OSA

Bilanss (kvartalijäägid)

Rahapoliitika arengu täpsemaks analüüsiks ja muudel statistilistel eesmärkidel on EKP-l põhikirjete osas vajalikud järgmised andmed:

| 1. | Euroala mitterahaloomeasutustele antud krediidi jaotused allsektorite ja tähtaegade kohta (vt tabel 2).
  See on vajalik, et võimaldada üldise laenuandmise (laenud ja väärtpaberid) täielikku sektori- ja tähtajastruktuuri jälgimist raha hoidva sektori osas.
  Mittefinantsettevõtetele ja kodumajapidamistele antud eurodes vääringustatud laenude osas, mille algtähtaeg on üle ühe ja üle kahe aasta, tuleb esitada täiendavad jaotused teatavate järelejäänud tähtaegade ja intressimäära muutmise perioodide kohta (vt tabel 2). Intressimäära muutmine tähendab kehtivas laenulepingus sätestatud intressimäära muutmist. Laenud, mille suhtes kohaldatakse intressimäära muutmist, on muu hulgas laenud, mille intressimäär vaadatakse perioodiliselt läbi seoses indeksi (näiteks EURIBOR) muutusega, laenud, mille intressimäär on pidevas muutumises („ujuvmäär“), ja laenud, mille intressimäära vaatab laenuandja läbi omal äranägemisel. |
| --- | --- |

1.

Euroala mitterahaloomeasutustele antud krediidi jaotused allsektorite ja tähtaegade kohta (vt tabel 2).

See on vajalik, et võimaldada üldise laenuandmise (laenud ja väärtpaberid) täielikku sektori- ja tähtajastruktuuri jälgimist raha hoidva sektori osas.

Mittefinantsettevõtetele ja kodumajapidamistele antud eurodes vääringustatud laenude osas, mille algtähtaeg on üle ühe ja üle kahe aasta, tuleb esitada täiendavad jaotused teatavate järelejäänud tähtaegade ja intressimäära muutmise perioodide kohta (vt tabel 2). Intressimäära muutmine tähendab kehtivas laenulepingus sätestatud intressimäära muutmist. Laenud, mille suhtes kohaldatakse intressimäära muutmist, on muu hulgas laenud, mille intressimäär vaadatakse perioodiliselt läbi seoses indeksi (näiteks EURIBOR) muutusega, laenud, mille intressimäär on pidevas muutumises („ujuvmäär“), ja laenud, mille intressimäära vaatab laenuandja läbi omal äranägemisel.

| 2. | Euroala liikmesriikide valitsemissektorile (välja arvatud keskvalitsus) võlgnetavate hoiuste (kohustuste) jaotus allsektorite kaupa (vt tabel 2).
  See on vajalik kuuaruannete täiendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Euroala liikmesriikide valitsemissektorile (välja arvatud keskvalitsus) võlgnetavate hoiuste (kohustuste) jaotus allsektorite kaupa (vt tabel 2).

See on vajalik kuuaruannete täiendamiseks.

| 3. | Euroalaväliste tehingupooltega seotud positsioonide jaotused sektorite kohta (vt tabel 2).
  Juhul kui ESA 2010 ei kohaldata, klassifitseeritakse sektorid SNA 2008 kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Euroalaväliste tehingupooltega seotud positsioonide jaotused sektorite kohta (vt tabel 2).

Juhul kui ESA 2010 ei kohaldata, klassifitseeritakse sektorid SNA 2008 kohaselt.

| 4. | Kinnisvara eristamine mittefinantsvara all.
  Jaotus on vajalik, et anda mittefinantsvara kohta lisateavet ja jälgida pangandussektori kinnisvarasse tehtavate investeeringute suhtelist osatähtsust. |
| --- | --- |

4.

Kinnisvara eristamine mittefinantsvara all.

Jaotus on vajalik, et anda mittefinantsvara kohta lisateavet ja jälgida pangandussektori kinnisvarasse tehtavate investeeringute suhtelist osatähtsust.

| 5. | Tuletisinstrumentide bilansiseisude eristamine sektori jaotuses muu vara ja muude kohustuste all (vt tabel 2).
  Jaotus on vajalik, et suurendada statistika kooskõla ja see täiendab kuuaruandlust. |
| --- | --- |

5.

Tuletisinstrumentide bilansiseisude eristamine sektori jaotuses muu vara ja muude kohustuste all (vt tabel 2).

Jaotus on vajalik, et suurendada statistika kooskõla ja see täiendab kuuaruandlust.

| 6. | Omandiväärtpaberite jaotused investeeringute kohta noteeritud aktsiatesse, noteerimata aktsiatesse ja muudesse omandiväärtpaberitesse (vt tabel 2).
  Teave omandiväärtpaberite kauplemisvõimaluste kohta täiendab kuuaruandlust. |
| --- | --- |

6.

Omandiväärtpaberite jaotused investeeringute kohta noteeritud aktsiatesse, noteerimata aktsiatesse ja muudesse omandiväärtpaberitesse (vt tabel 2).

Teave omandiväärtpaberite kauplemisvõimaluste kohta täiendab kuuaruandlust.

| 7. | Jaotused riikide kaupa ja positsioonid Euroopa Investeerimispangas, Euroopa stabiilsusmehhanismis, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondis ja Ühtses Kriisilahendusnõukogus (vt tabel 3).
  See jaotus on vajalik monetaararengu täiendavaks analüüsiks, mis annab statistilist teavet liikmesriikide kohta nende võimaliku euro kasutuselevõtu osas ja võimaldab andmekvaliteedi kontrolli.
  Riikide jaotus tuleb esitada iga liikmesriigi kohta. Kui liiduga ühineb uus riik, algab jaotusi arvestav aruandlus selle liikmesriigi osas ühinemise kuupäeva kvartali vaatlusperioodist.
  Riikide kaupa jaotused tuleb esitada riikide kohta, mis liidust lahkuvad või on lahkunud; st eraldi jaotus välismaailma all (v.a EL). |
| --- | --- |

7.

Jaotused riikide kaupa ja positsioonid Euroopa Investeerimispangas, Euroopa stabiilsusmehhanismis, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondis ja Ühtses Kriisilahendusnõukogus (vt tabel 3).

See jaotus on vajalik monetaararengu täiendavaks analüüsiks, mis annab statistilist teavet liikmesriikide kohta nende võimaliku euro kasutuselevõtu osas ja võimaldab andmekvaliteedi kontrolli.

Riikide jaotus tuleb esitada iga liikmesriigi kohta. Kui liiduga ühineb uus riik, algab jaotusi arvestav aruandlus selle liikmesriigi osas ühinemise kuupäeva kvartali vaatlusperioodist.

Riikide kaupa jaotused tuleb esitada riikide kohta, mis liidust lahkuvad või on lahkunud; st eraldi jaotus välismaailma all (v.a EL).

| 8. | Mitterahaloomeasutuste euroalasiseste piiriüleste hoiuste ja laenude jaotus sektorite kaupa (vt tabel 3).
  See jaotus on vajalik, et hinnata iga liikmesriigi andmeesitaja positsioone tehingupooltega, kes on residendid muus euroala liikmesriigis.
  Kui uus liikmesriik võtab kasutusele euro, algab jaotusi arvestav aruandlus euro kasutuselevõtu kuupäeva kvartali vaatlusperioodist. |
| --- | --- |

8.

Mitterahaloomeasutuste euroalasiseste piiriüleste hoiuste ja laenude jaotus sektorite kaupa (vt tabel 3).

See jaotus on vajalik, et hinnata iga liikmesriigi andmeesitaja positsioone tehingupooltega, kes on residendid muus euroala liikmesriigis.

Kui uus liikmesriik võtab kasutusele euro, algab jaotusi arvestav aruandlus euro kasutuselevõtu kuupäeva kvartali vaatlusperioodist.

| 9. | Jaotused vääringute kohta (vt tabel 4).
  Vääringute jaotused on vajalikud laenude kohta, eristades iga euroalavälise liikmesriigi vääringuid, ja hoiuste, laenude ja võlaväärtpaberite kohta, eristades osutatud vääringuid (GBP, USD, CHF ja JPY).
  Jaotus on vajalik, et võimaldada finantsvoogude statistika arvutamist vahetuskursimuutustega kohandatud rahaagregaatide ja vastaskirjete kohta, kui need agregaadid hõlmavad kõiki vääringuid kokku. |
| --- | --- |

9.

Jaotused vääringute kohta (vt tabel 4).

Vääringute jaotused on vajalikud laenude kohta, eristades iga euroalavälise liikmesriigi vääringuid, ja hoiuste, laenude ja võlaväärtpaberite kohta, eristades osutatud vääringuid (GBP, USD, CHF ja JPY).

Jaotus on vajalik, et võimaldada finantsvoogude statistika arvutamist vahetuskursimuutustega kohandatud rahaagregaatide ja vastaskirjete kohta, kui need agregaadid hõlmavad kõiki vääringuid kokku.

Image 7

  Tabel 2 Kvartaliseisud (jaotus sektorite kaupa)

Image 8

Tabel 3

Kvartaliseisud (jaotus riikide kaupa)

| BILANSIKIRJED | EL | Välismaailm (v.a EL) |
| --- | --- | --- |
| |
| | Muu euroala liikmesriik | Euroalaväline liikmesriik | Teatavad ELi institutsioonid (*1) | | sellest: Ühendkuningriik |
| KOHUSTUSED | | | | | |
| 8. | Ringluses olev sularaha |

BILANSIKIRJED

EL

Välismaailm (v.a EL)

Muu euroala liikmesriik

Euroalaväline liikmesriik

Teatavad ELi institutsioonid (*1)

sellest: Ühendkuningriik

KOHUSTUSED

8.

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

rahaloomeasutustelt

mitterahaloomeasutustelt

valitsussektor

Muud finantsvahendusettevõtted+finantsvahenduse abiettevõtted+varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

Kindlustusseltsid

Pensionifondid

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid

mittefinantsettevõtted

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

| 10. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

VARAD

| 1. | Sularaha |
| --- | --- |

1.

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

rahaloomeasutustele

mitterahaloomeasutustele

valitsussektor

Muud finantsvahendusettevõtted+finantsvahenduse abiettevõtted+varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

Kindlustusseltsid

Pensionifondid

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid

mittefinantsettevõtted

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

| 3. | Investeeringud võlaväärtpaberitesse |
| --- | --- |

3.

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

sellest: valitsussektor

| 4. | Omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4.

| 5. | Investeerimisfondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5.

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad ja osakud

| 6. | Mittefinantsvara |
| --- | --- |

6.

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Tabel 4

Kvartaliseisud (jaotus vääringute kaupa)

| BILANSIKIRJED | Kõik vääringud kokku | Euro | ELi vääringud, v.a euro | Liiduvälised vääringud | Teatavad vääringud |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Kokku | Iga ELi liikmesriigi vääring | | GBP | USD | JPY | CHF |
| KOHUSTUSED | | | | | | | | | |
| 9. | Hoiused |

BILANSIKIRJED

Kõik vääringud kokku

Euro

ELi vääringud, v.a euro

Liiduvälised vääringud

Teatavad vääringud

Kokku

Iga ELi liikmesriigi vääring

GBP

USD

JPY

CHF

KOHUSTUSED

9.

| A. | Riigisisesed |
| --- | --- |

A.

Riigisisesed

rahaloomeasutustelt

M

M

mitterahaloomeasutustelt

M

| B. | Riigivälised euroala riigid |
| --- | --- |

B.

Riigivälised euroala riigid

rahaloomeasutustelt

M

M

mitterahaloomeasutustelt

M

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

kuni üks aasta

M

üle ühe aasta

M

rahaloomeasutustelt

Q

mitterahaloomeasutustelt

Q

| 10. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

10.

M

M

VARAD

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

| A. | Riigisisesed |
| --- | --- |

A.

Riigisisesed

rahaloomeasutustele

M

mitterahaloomeasutustele

M

M

| B. | Riigivälised euroala riigid |
| --- | --- |

B.

Riigivälised euroala riigid

rahaloomeasutustele

M

mitterahaloomeasutustele

M

M

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

kuni üks aasta

M

üle ühe aasta

M

rahaloomeasutustele

Q

mitterahaloomeasutustele

Q

| 3. | Investeeringud võlaväärtpaberitesse |
| --- | --- |

3.

| A. | Riigisisesed |
| --- | --- |

A.

Riigisisesed

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

M

M

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

M

M

| B. | Riigivälised euroala riigid |
| --- | --- |

B.

Riigivälised euroala riigid

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

M

M

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

M

M

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

Q

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

Q

M

Kuuandmete nõuded, vt tabel 1.

Q

Kvartaliandmete nõuded, vt tabel 2.

4. OSA

Ümberhindamise korrigeerimise esitamine finantsvoogude statistika koostamiseks

Ümberhindamise korrigeerimine on vajalik, kuna see võimaldab EKP-l arvutada finantsvooge. See annab teavet bilansis esitatud varade ja kohustuste perioodilõpu jääkide hinnamuutuste ja muude hindamise muutuste kohta. Ümberhindamise korrigeerimise all ei esitata varade ja kohustuste, mida ei vääringustata eurodes, vahetuskursi muutustest tulenevaid jääkide muutusi (vahetuskursi korrigeerimine voogude koostamiseks tuletatakse eraldi).

Miinimumnõuded seoses ümberhindamise korrigeerimise aruandlusega on esitatud tabelites 1A ja 2A. Laenude ja väärtpaberite ümberhindamise korrigeerimise aruandluse erisätted on toodud allpool.

1.   Laenude ümberhindamine (sh osaline/täielik mahakandmine)

Ümberhindamise korrigeerimine peab näitama muutusi laenude seisudes, mille andmed esitati kooskõlas 2. ja 3. osaga, mis tulenevad laenude osalisest mahakandmisest, sh laenujäägi väärtuse lõplikust kustutamisest (täielik mahakandmine) ja osalise/täieliku mahakandmise tagasipööramisest. Samuti peaks korrigeerimine peegeldama laenukahjumiks tehtud eraldiste muudatusi, kui RKP otsustab, et bilansiseisud tuleb kirjendada ilma laenukahjumi eraldiseta kooskõlas artikli 8 lõikega 3. Ümberhindamise korrigeerimine tuleb kajastada koos erinevustega laenude võõrandamistest tulenevate laenuseisu muutuste (mille puhul bilansis kajastamise lõpetatakse) ja tehingu hinna vahel (näiteks müügihind). Samuti tähendab laenu omandamine aruandeseisust madalama hinnaga positiivset ümberhindamist.

2.   Väärtpaberite hinna ümberhindamine

Väärtpaberite hinna ümberhindamise korrigeerimine kajastab väärtpaberite hindamises esinevaid kõikumisi, mis tekivad väärtpaberite noteerimise või nendega kauplemise hinna muutuste tõttu. See korrigeerimine hõlmab muutusi, mis toimuvad vaatlusaja jooksul perioodilõpu bilansi seisudes, seoses muutustega väärtpaberite kirjendamise kontrollväärtuses, st võimalikku kasumit/kahjumit. Samuti võib see sisaldada hindamises toimunud muutusi, mis tulenevad väärtpaberitehingutest, st realiseeritud kasumist/kahjumist.

Emiteeritud võlaväärtpaberite osas ei ole kehtestatud aruandluse miinimumnõudeid. Kui andmeesitajad hindavad emiteeritud võlaväärtpabereid viisil, millega kaasnevad muutused nende perioodilõpu seisudes, võivad RKPd nende muutuste kohta andmeid koguda.

Image 9

  Tabel 1A Kuu ümberhindluskorrigeerimine (1) 1

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  Tabel 2 Kuu ümberhindluskorrigeerimine (1)

Image 14

5. OSA

Statistikaaruandluse nõuded seoses laenude väärtpaberistamise ja muu laenude üleminekuga

1.   Üldised nõuded

| 1.1. | Andmed esitatakse kooskõlas artikli 8 lõikega 2, kohaldades asjakohastel juhtudel artikli 8 lõiget 3. Kõikide andmeühikute kohta esitatakse jaotused residentsuse ja laenuvõtja allsektori kohta vastavalt tabeli 5 veergude pealkirjadele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2 | Eristatakse väärtpaberistamist ja muud laenude ülekandmist. Laene, mis võõrandatakse vaheetapis (warehousing phase), käsitletakse väärtpaberistatutena. Eristada tuleb väärtpaberistamist, milles osalevad euroala residentidest FVCd. Muude laenu ülekannete osas tuleb eristada, kas tehingupool on riigi RA või riigiväline euroala RA. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Laenu ülekandeid tuleb eristada ka muutuste järgi, mis kaasnevad I lisa 2. ja 3. osa alusel esitatud laenuseisudega:






  a) | ülekanded, mis mõjutavad aruandes esitatud jääki, on võõrandamised, mille kajastamine bilansis lõpetatakse, või omandamised, mille kajastamine bilansis lõpetatakse või taasalustatakse; ja |
| --- | --- | --- |

1.3

a)

ülekanded, mis mõjutavad aruandes esitatud jääki, on võõrandamised, mille kajastamine bilansis lõpetatakse, või omandamised, mille kajastamine bilansis lõpetatakse või taasalustatakse; ja

| b) | ülekanded, mis ei mõjuta aruandes esitatud jääki, on võõrandamised, mille kajastamine bilansis lõpetatakse IFRS9 või samalaadse eeskirja alusel, või laenu omandamine, mis kanti RA poolt eelnevalt üle ilma bilansis kajastamise lõpetamiseta. Tabel 5 ei hõlma laene, mis on antud eurosüsteemile tagatiseks seoses rahapoliitika krediidioperatsioonidega krediidinõuete vormis, mille tulemusena need kantakse üle, kuid bilansis kajastamist ei lõpetata. |
| --- | --- |

b)

ülekanded, mis ei mõjuta aruandes esitatud jääki, on võõrandamised, mille kajastamine bilansis lõpetatakse IFRS9 või samalaadse eeskirja alusel, või laenu omandamine, mis kanti RA poolt eelnevalt üle ilma bilansis kajastamise lõpetamiseta. Tabel 5 ei hõlma laene, mis on antud eurosüsteemile tagatiseks seoses rahapoliitika krediidioperatsioonidega krediidinõuete vormis, mille tulemusena need kantakse üle, kuid bilansis kajastamist ei lõpetata.

| 1.4 | Kui ülekanne mõjutab laenude aruandeseisu, eristavad RAd täiendavalt ülekanded, mille puhul nad tegutsevad ülekantud laenu jäägi teenindajana. |
| --- | --- |

1.4

2.   Laenu ülekannete aruandluse nõuded

| 2.1 | RAd arvutavad laenude netoülekanded, lahutades kuus toimunud võõrandamised kuus toimunud omandamistest. Selleks kasutavad RAd omandamiste ja võõrandamiste tehinguväärtusi (st ostu ja müügi väärtust). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | RAd esitavad laenuülekannete andmed kooskõlas tabeliga 5a järgmiselt:






  a) | RA omandamised ja võõrandamised, mis mõjutavad aruande laenuseisu ja mida esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga, esitatakse blokis 1, kui RA tegutseb teenindajana, ja blokis 2, kui RA ei tegutse teenindajana; ja |
| --- | --- | --- |

2.2

a)

RA omandamised ja võõrandamised, mis mõjutavad aruande laenuseisu ja mida esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga, esitatakse blokis 1, kui RA tegutseb teenindajana, ja blokis 2, kui RA ei tegutse teenindajana; ja

| b) | RA omandamised ja võõrandamised, mis ei mõjuta aruande laenuseisu ja mida esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga, esitatakse blokis 3. |
| --- | --- |

b)

RA omandamised ja võõrandamised, mis ei mõjuta aruande laenuseisu ja mida esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga, esitatakse blokis 3.

| 2.3 | Punkti 2.2.a järgimise puhul, võivad RKPd anda RA-le juhise esitada laenuülekanded blokis 1, mitte blokis 2, kui ülekantud laenu teenindajana tegutseb muu riigisisene RA. RKPd nõuavad, et neid ülekandeid eristatakse statistikaaruandluses nendest, mida kannab üle ja teenindab sama RA. |
| --- | --- |

2.3

3.   Ülekantud laenude jääkide aruandluse nõuded

| 3.1 | RAd esitavad laenude kuulõpu seisud kooskõlas tabeliga 5b järgmiselt:






  a) | RA poolt ülekantud laenude seisud, mis mõjutavad aruande laenuseisu ja mida esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga ja mille puhul RA tegutseb teenindajana, esitatakse blokis 1; ja |
| --- | --- | --- |

3.1

a)

RA poolt ülekantud laenude seisud, mis mõjutavad aruande laenuseisu ja mida esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga ja mille puhul RA tegutseb teenindajana, esitatakse blokis 1; ja

| b) | RA poolt ülekantud laenude seisud, mis ei mõjuta aruande laenuseisu ja mida esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga tulenevalt IFRS9 või samalaadse reegli kohaldamisest, esitatakse blokis 3. |
| --- | --- |

b)

RA poolt ülekantud laenude seisud, mis ei mõjuta aruande laenuseisu ja mida esitatakse kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga tulenevalt IFRS9 või samalaadse reegli kohaldamisest, esitatakse blokis 3.

| 3.2 | Kui andmed esitatakse punkti 3.1.a kohaselt ja RKPd annavad juhise määrata laenude ülekanded punkti 2.3 kohaselt, peavad RAd blokis 1 esitama muude riigisiseste RAde poolt ülekantud laenude seisud, mille osas nad tegutsevad teenindajana, kui neid ei esitata riigisiseste RAde seisudes kooskõlas I lisa 2. ja 3. osaga. RKPd kohustab eristama need seisud statistikaaruandluses nendest, mida kannab üle ja teenindab sama RA. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Selleks, et EKP saaks õigesti korrigeerida väärtpaberistamistest ja muudest RA bilansside ülekannetest tulenevaid laenude ülekandeid, võivad RKPd RA-lt nõuda täiendavat teavet, mis selgitaks laenuseisude muutusi, eelkõige laenu ülevõtnud tehingupoole muutusi või teeninduskorralduse muutusi laenudes, mille bilansis kajastamine lõpetati, millest võivad tuleneda ümberliigitamise korrigeerimised. |
| --- | --- |

3.3

4.   Ülekantud laenude seisu mõjutava ümberhindamise korrigeerimise aruandlusnõuded

| 4.1 | RAd esitavad ümberhindamise korrigeerimise andmed kooskõlas tabeliga 5b, näidates punkti 3 alusel esitatud laenude kuulõpujääkide muutused, mis tulenevad laenude osalisest/täielikust mahakandmisest ja muutustest laenueraldistes (kui seisud esitatakse ilma eraldisteta). Ümberhindamise korrigeerimine kajastab ka mis tahes erinevust ülekantud laenude seisude ja omandamiste või võõrandamiste tehinguväärtuse vahel kooskõlas punktiga 2 laenu ülekandmise kuus. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | RAd esitavad andmed ümberhindamise korrigeerimise kohta kooskõlas tabeliga 5b järgmiselt:






  a) | Ümberhindamise korrigeerimine, mis vastab punktis 3.1.a osutatud ülekantud laenude seisudele (kohastel juhtudel punkti 3.2 kohaselt), esitatakse blokis 1; ja |
| --- | --- | --- |

4.2

a)

Ümberhindamise korrigeerimine, mis vastab punktis 3.1.a osutatud ülekantud laenude seisudele (kohastel juhtudel punkti 3.2 kohaselt), esitatakse blokis 1; ja

| b) | Ümberhindamise korrigeerimine, mis vastab punktis 3.1.b osutatud ülekantud laenude seisudele esitatakse blokis 3. |
| --- | --- |

b)

Ümberhindamise korrigeerimine, mis vastab punktis 3.1.b osutatud ülekantud laenude seisudele esitatakse blokis 3.

Image 15

  Tabel 5a Laenude netoülekanded (omandamine miinus võõrandamine): kuuseisud

Image 16

Image 17

  Tabel 5b Ülekantud laenude seisud ja ümberhindamiskorrigeerimine: kuuandmed

Image 18

6. OSA

Väikeste krediidiasutuste lihtaruandlus

Kui RKPd kohaldavad krediidiasutuste suhtes erandeid artikli 9 lõike 2 alusel, võivad nad vabastada krediidiasutused järgmistest nõuetest:

| 1. | Jaotused vääringute kohta 2. osa punkti 4 kohaselt. |
| --- | --- |

1.

Jaotused vääringute kohta 2. osa punkti 4 kohaselt.

| 2. | Nõue eristada:






  a) | 2. osa punktis 5.5 osutatud positsioonid kesksete vastaspooltega; |
| --- | --- | --- |

2.

Nõue eristada:

a)

2. osa punktis 5.5 osutatud positsioonid kesksete vastaspooltega;

| b) | 2. osa tabelis 1 osutatud sündikaatlaenud; |
| --- | --- |

b)

2. osa tabelis 1 osutatud sündikaatlaenud;

| c) | 2. osa tabelis 1 osutatud võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 %; |
| --- | --- |

c)

2. osa tabelis 1 osutatud võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nominaalväärtuses alla 100 %;

| d) | 3. osa punktis 4 osutatud kinnisvarainvesteeringud. |
| --- | --- |

d)

3. osa punktis 4 osutatud kinnisvarainvesteeringud.

| 3. | Jaotused sektorite kohta 3. osa punkti 3 kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Jaotused sektorite kohta 3. osa punkti 3 kohaselt.

| 4. | Jaotused riikide kohta 3. osa punkti 7 kohaselt. |
| --- | --- |

4.

Jaotused riikide kohta 3. osa punkti 7 kohaselt.

| 5. | Jaotused vääringute kohta 3. osa punkti 9 kohaselt. |
| --- | --- |

5.

Jaotused vääringute kohta 3. osa punkti 9 kohaselt.

Lisaks võivad need krediidiasutused täita 2., 4. ja 5. osas osutatud statistikaaruandluse nõudeid, esitades andmeid ainult kord kvartalis ja kooskõlas kvartalistatistika suhtes artikli 7 lõikes 3 sätestatud tähtaegadega.

7. OSA

Bilansikirjete statistikaaruandluse nõuete kokkuvõte (1)

| INSTRUMENTIDE JA TÄHTAEGADE LIIGID |
| --- |
| BILANSIKIRJED |
| VARAD | KOHUSTUSED |
| 1. | Sularaha |

INSTRUMENTIDE JA TÄHTAEGADE LIIGID

BILANSIKIRJED

VARAD

KOHUSTUSED

1.

Sularaha

| 2. | Laenud | kuni üks aasta
   (2) |
| --- | --- | --- |

2.

Laenud

kuni üks aasta
   (2)

| | üle ühe aasta ja kuni viis aastat
   (2) |
| --- | --- |

üle ühe aasta ja kuni viis aastat
   (2)

| | üle 5 aasta
   (2) | sellest: kontsernisisesed positsioonid |
| --- | --- | --- |

üle 5 aasta
   (2)

sellest: kontsernisisesed positsioonid

| | sellest sündikaatlaenud |
| --- | --- |

sellest sündikaatlaenud

| | sellest: pöördrepod |
| --- | --- |

sellest: pöördrepod

| | sellest: arvestusliku kontsernikonto seisud |
| --- | --- |

sellest: arvestusliku kontsernikonto seisud

| | sellest: eurodes | kuni üks aasta
   (3) |
| --- | --- | --- |

sellest: eurodes

kuni üks aasta
   (3)

| | üle ühe aasta ja kuni kaks aastat
   (3) |
| --- | --- |

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat
   (3)

| | üle kahe aasta ja kuni viis aastat
   (3) |
| --- | --- |

üle kahe aasta ja kuni viis aastat
   (3)

| | üle 5 aasta
   (3) | sellest: vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit
   (3) |
| --- | --- | --- |

üle 5 aasta
   (3)

sellest: vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit
   (3)

| | sellest: tavaline krediitkaardi krediit
   (3) |
| --- | --- |

sellest: tavaline krediitkaardi krediit
   (3)

| | sellest: pikendatud krediitkaardi krediit
   (3) |
| --- | --- |

sellest: pikendatud krediitkaardi krediit
   (3)

| | sellest: arvestusliku kontsernikonto seisud |
| --- | --- |

sellest: arvestusliku kontsernikonto seisud

Laenud algtähtajaga üle ühe aasta (euro)

| | sellest: laenud, mille järelejäänud on alla ühe aasta |
| --- | --- |

sellest: laenud, mille järelejäänud on alla ühe aasta

| | sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul
  sellest: laenud algtähtajaga üle kahe aasta (euro) |
| --- | --- |

sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul

sellest: laenud algtähtajaga üle kahe aasta (euro)

| | sellest: laenud, mille järelejäänud on alla ühe aasta |
| --- | --- |

sellest: laenud, mille järelejäänud on alla ühe aasta

| | sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle kahe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 24 kuu jooksul |
| --- | --- |

sellest: laenud järelejäänud tähtajaga üle kahe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 24 kuu jooksul

| 3. | Investeeringud võlaväärtpaberitesse | kuni üks aasta
   (4) |
| --- | --- | --- |

3.

Investeeringud võlaväärtpaberitesse

kuni üks aasta
   (4)

| | üle ühe aasta ja kuni kaks aastat
   (4) |
| --- | --- |

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat
   (4)

| | üle 2 aasta
   (4) |
| --- | --- |

üle 2 aasta
   (4)

| 4. | Omandiväärtpaberid

  Noteeritud aktsiad
  Noteerimata aktsiad
  Muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4.

Omandiväärtpaberid

Noteeritud aktsiad

Noteerimata aktsiad

Muud omandiväärtpaberid

| 5. | Investeerimisfonde aktsiad/osakud

  Rahaturufondide aktsiad/osakud
  Muude investeerimisfondide (v.a rahaturufondid) aktsiad ja osakud |
| --- | --- |

5.

Investeerimisfonde aktsiad/osakud

| 6. | Mittefinantsvara

  sellest: kinnisvara |
| --- | --- |

6.

Mittefinantsvara

sellest: kinnisvara

| 7. | Muu vara | sellest: tuletisinstrumendid |
| --- | --- | --- |

7.

Muu vara

sellest: tuletisinstrumendid

| | sellest: laenudelt kogunenud intress |
| --- | --- |

sellest: laenudelt kogunenud intress

| 8. | Ringluses olev sularaha |
| --- | --- |

8.

Ringluses olev sularaha

| 9. | Hoiused | kuni üks aasta
   (5) |
| --- | --- | --- |

9.

Hoiused

kuni üks aasta
   (5)

| | üle ühe aasta
   (5) | sellest: kontsernisisesed positsioonid |
| --- | --- | --- |

üle ühe aasta
   (5)

sellest: kontsernisisesed positsioonid

| | sellest: arveldushoiused |
| --- | --- |

sellest: arveldushoiused

| | sellest: kuni kaks aastat |
| --- | --- |

sellest: kuni kaks aastat

| | sellest: sündikaatlaenud |
| --- | --- |

sellest: sündikaatlaenud

| 9.1. | Üleööhoiused | sellest: arveldushoiused |
| --- | --- | --- |

9.1.

Üleööhoiused

sellest: arveldushoiused

| | sellest: arvestusliku kontsernikonto seisud |
| --- | --- |

sellest: arvestusliku kontsernikonto seisud

| 9.2. | Tähtajalised hoiused | kuni üks aasta |
| --- | --- | --- |

9.2.

Tähtajalised hoiused

kuni üks aasta

| | üle ühe aasta ja kuni kaks aastat |
| --- | --- |

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

| | üle kahe aasta |
| --- | --- |

üle kahe aasta

| 9.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused | kuni kolm kuud |
| --- | --- | --- |

9.3.

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

kuni kolm kuud

| | üle kolme kuu |
| --- | --- |

üle kolme kuu

| | sellest: üle kahe aasta
   (6) |
| --- | --- |

sellest: üle kahe aasta
   (6)

| 9.4. | Repod |
| --- | --- |

9.4.

Repod

| 10. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

Rahaturufondide aktsiad/osakud

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid | kuni üks aasta |
| --- | --- | --- |

11.

Emiteeritud võlaväärtpaberid

kuni üks aasta

| | üle ühe aasta ja kuni kaks aastat | sellest: kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % |
| --- | --- | --- |

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

sellest: kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 %

| | üle kahe aasta |
| --- | --- |

üle kahe aasta

| 12. | Kapital ja reservid

  Aktsiakapitali emissioon
  Aruandeperioodil kogunenud kasum või kahjum
  Tulu ja kulu, mis kajastatakse otse omakapitalis
  Vahendid, mis tulenevad tulu aktsionäridele jaotamata jätmisest
  Eri- ja ülderaldised varade katteks |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

| 13. | Muud kohustused | sellest: tuletisinstrumendid |
| --- | --- | --- |

13.

Muud kohustused

sellest: tuletisinstrumendid

| | sellest: hoiustelt kogunenud intress |
| --- | --- |

sellest: hoiustelt kogunenud intress

TEHINGUPOOLTE JA EESMÄRKIDE LIIGID

VARAD

KOHUSTUSED

| A. | Riigi residendid | RAd | Keskpangad |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Riigi residendid

RAd

Keskpangad

| | Hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank |
| --- | --- |

Hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank

| | Rahaturufondid |
| --- | --- |

Rahaturufondid

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsus

| | osariigi/liidumaa valitsus |
| --- | --- |

osariigi/liidumaa valitsus

| | kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus

| | sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid
   (7) | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid
   (7)

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)
   (7)

| | muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) (7) | sellest: kesksed vastaspooled |
| --- | --- | --- |

muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) (7)

sellest: kesksed vastaspooled

| | sellest: FVCd |
| --- | --- |

sellest: FVCd

| | kindlustusseltsid (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid (S.128)
   (7)

| | pensionifondid (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

pensionifondid (S.129)
   (7)

| | mittefinantsettevõtted (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

mittefinantsettevõtted (S.11)
   (7)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15)
   (7) | tarbimislaen |
| --- | --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15)
   (7)

tarbimislaen

| | eluasemelaenude andmine |
| --- | --- |

eluasemelaenude andmine

| | muu laenuandmine | sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud |
| --- | --- | --- |

muu laenuandmine

sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud

| A. | Riigi residendid | RAd | Keskpangad |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Riigi residendid

RAd

Keskpangad

| | Hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank |
| --- | --- |

Hoiustavad ettevõtted, v.a keskpank

| | Rahaturufondid |
| --- | --- |

Rahaturufondid

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsus

| | muu valitsemissektor | osariigi/liidumaa valitsus |
| --- | --- | --- |

muu valitsemissektor

osariigi/liidumaa valitsus

| | kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus

| | sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid
   (7) | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid
   (7)

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)
   (7)

| | muud finantsvahendusettevõtted (S.125)
   (7) | sellest: kesksed vastaspooled |
| --- | --- | --- |

muud finantsvahendusettevõtted (S.125)
   (7)

sellest: kesksed vastaspooled

| | sellest: FVCd |
| --- | --- |

sellest: FVCd

| | finantsvahenduse abiettevõtted (S.126)
   (7) |
| --- | --- |

finantsvahenduse abiettevõtted (S.126)
   (7)

| | varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.127)
   (7) |
| --- | --- |

varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.127)
   (7)

| | kindlustusseltsid (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid (S.128)
   (7)

| | pensionifondid (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

pensionifondid (S.129)
   (7)

| | mittefinantsettevõtted (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

mittefinantsettevõtted (S.11)
   (7)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) (7) |
| --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15) (7)

| B. | Riigivälised euroala residendid | RAd | Keskpangad | sellest: Euroopa Keskpank |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Riigivälised euroala residendid

RAd

Keskpangad

sellest: Euroopa Keskpank

| | Hoiustavad ettevõtted, v.a keskpangad |
| --- | --- |

Hoiustavad ettevõtted, v.a keskpangad

| | Rahaturufondid |
| --- | --- |

Rahaturufondid

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsus

| | osariigi/liidumaa valitsus |
| --- | --- |

osariigi/liidumaa valitsus

| | kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus

| | sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid
   (7) | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid
   (7)

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)
   (7)

| | muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) (7) | sellest: kesksed vastaspooled
   (8) |
| --- | --- | --- |

muud finantsvahendusettevõtted, finantsvahenduse abiettevõtted, varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.125+S.126+S.127) (7)

sellest: kesksed vastaspooled
   (8)

| | sellest: FVCd
   (8) |
| --- | --- |

sellest: FVCd
   (8)

| | kindlustusseltsid (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid (S.128)
   (7)

| | pensionifondid (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

pensionifondid (S.129)
   (7)

| | mittefinantsettevõtted (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

mittefinantsettevõtted (S.11)
   (7)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15)
   (7) | tarbimislaen |
| --- | --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15)
   (7)

tarbimislaen

| | eluasemelaenude andmine |
| --- | --- |

eluasemelaenude andmine

| | muu laenuandmine | sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud |
| --- | --- | --- |

muu laenuandmine

sellest: füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud

| B. | Riigivälised euroala residendid | RAd | Keskpangad | sellest: Euroopa Keskpank |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Riigivälised euroala residendid

RAd

Keskpangad

sellest: Euroopa Keskpank

| | Hoiustavad ettevõtted, v.a keskpangad |
| --- | --- |

Hoiustavad ettevõtted, v.a keskpangad

| | Rahaturufondid |
| --- | --- |

Rahaturufondid

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor | keskvalitsus |
| --- | --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

keskvalitsus

| | muu valitsemissektor | osariigi/liidumaa valitsus |
| --- | --- | --- |

muu valitsemissektor

osariigi/liidumaa valitsus

| | kohalik omavalitsus |
| --- | --- |

kohalik omavalitsus

| | sotsiaalkindlustusfondid |
| --- | --- |

sotsiaalkindlustusfondid

| | Muud residentide sektorid
   (7) | investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Muud residentide sektorid
   (7)

investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid (S.124)
   (7)

| | muud finantsvahendusettevõtted (S.125)
   (7) | sellest: kesksed vastaspooled
   (8) |
| --- | --- | --- |

muud finantsvahendusettevõtted (S.125)
   (7)

sellest: kesksed vastaspooled
   (8)

| | sellest: FVCd
   (8) |
| --- | --- |

sellest: FVCd
   (8)

| | finantsvahenduse abiettevõtted (S.126)
   (7) |
| --- | --- |

finantsvahenduse abiettevõtted (S.126)
   (7)

| | varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.127)
   (7) |
| --- | --- |

varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad (S.127)
   (7)

| | kindlustusseltsid (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

kindlustusseltsid (S.128)
   (7)

| | pensionifondid (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

pensionifondid (S.129)
   (7)

| | mittefinantsettevõtted (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

mittefinantsettevõtted (S.11)
   (7)

| | kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15)
   (7) |
| --- | --- |

kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid (S.14+S.15)
   (7)

| C | Välismaailma residendid | RAd |
| --- | --- | --- |

C

Välismaailma residendid

RAd

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor |
| --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

| | Muud residendid |
| --- | --- |

Muud residendid

| C | Välismaailma residendid | RAd |
| --- | --- | --- |

C

Välismaailma residendid

RAd

| | Mitte-RAd | Valitsemissektor |
| --- | --- | --- |

Mitte-RAd

Valitsemissektor

| | Muud residendid |
| --- | --- |

Muud residendid

| D. | Kokku |
| --- | --- |

D.

Kokku

| D. | Kokku |
| --- | --- |

D.

Kokku

VÄÄRINGUD

| e | euro |
| --- | --- |

e

euro

| x | välisvaluutad - vääring, mis ei ole euro (9) |
| --- | --- |

x

välisvaluutad - vääring, mis ei ole euro (9)

---

(*1)  Eraldi andmed tuleb esitada Euroopa Investeerimispanga, Euroopa stabiilsusmehhanismi, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ja Ühtse Kriisilahendusnõukogu kohta.

(1)  Kuuandmete jaotused on rõhutatud kirjas, kvartaliandmete jaotused on tavalises kirjas.

(2)  Kuuaruandluse tähtaegade jaotust kohaldatakse ainult laenude osas, mis on antud peamistele residentide sektoritele, v.a RAd, k.a euroala liikmesriikide valitsemissektor. Tähtaegade kaupa jaotus, mis seotud laenudega valitsemissektorile, mis ei ole euroala liikmesriikide keskvalitsus, on kvartaalne.

(3)  Laenud, mis on antud euroala mittefinantsettevõtetele ja kodumajapidamistele. Lisaks sellele sisaldab tähtaegade jaotus andmeid kodumajapidamistele antud laenude eesmärgi kohta.

(4)  Kuuaruandluse tähtaegade jaotust kohaldatakse ainult investeeringutele väärtpaberitesse, mille on emiteerinud euroalal asuvad RAd; investeeringud euroala valitsussektori poolt emiteeritud väärtpaberitesse esitatakse jaotuses „Kuni üks aasta“. Kvartaliandmetes esitatakse investeeringud euroala mitte-RAde emiteeritud väärtpaberitesse jaotustes „Kuni üks aasta“ ja „Üle ühe aasta“.

(5)  Ainult tehingupooltega, kes on välismaailma residendid.

(6)  Andmete esitamine etteteatamistähtajaga lõpetatavate üle kaheaastase tähtajaga hoiuste kohta on vabatahtlik, kuni pole osutatud teisiti.

(7)  Laenude ja hoiuste puhul on nõutav igakuine jaotus allsektorite kaupa.

(8)  Repode ja pöördrepode osas on jaotused nõutavad allsektorisse S.125 liigitatud kesksete vastaspoolte osas. Lisaks laenudele, hoiustele ja võlaväärtpaberitesse tehtud investeeringutele tuleb jaotused esitada tehingupoolte osas, kes on FVCd.

(9)  Teatavate laenukirjete osas on nõutav kvartalijaotus iga liikmesriigi vääringute osas. Teatavate hoiuste, laenude ja väärtpaberiinvesteeringute osas on nõutav kvartali jaotus GBP, USD, JPY ja CHF vääringute osas.

---

II LISA

KONSOLIDEERIMISE PÕHIMÕTTED JA MÄÄRATLUSED

1. OSA

Statistiline konsolideerimine ühe liikmesriigi piires

| 1. | Igas liikmesriigis, mille rahaühik on euro (edaspidi „euroala liikmesriik“), koosneb andmeid esitav üldkogum rahaloomeasutuste statistilisse nimekirja kuuluvatest residentidest rahaloomeasutustest ja mitterahaloomeasutustest, kes on residendid ja krediidiasutused. Need asutused on:






  a) | sellel territooriumil registreeritud ja seal asuvad asutused, k.a väljaspool seda territooriumi asuvate emaettevõtjate tütarettevõtjad; ja |
| --- | --- | --- |

1.

a)

sellel territooriumil registreeritud ja seal asuvad asutused, k.a väljaspool seda territooriumi asuvate emaettevõtjate tütarettevõtjad; ja

| b) | väljaspool seda territooriumi asuva peakontoriga asutuste filiaalid. |
| --- | --- |

b)

väljaspool seda territooriumi asuva peakontoriga asutuste filiaalid.

Statistika eesmärgil konsolideerivad andmeesitajad oma kõikide samas liikmesriigis asuvate riigisiseste osakondade (registreeritud kontor või peakontor ja/või filiaalid) tegevuse. Offshore-finantskeskustes asuvaid asutusi käsitletakse statistikas kui nende asukoha territooriumi residente.

| 2. | Andmeesitajad esitavad aruande oma riigiväliste üksuste tegevuse kohta järgmiselt:






  a) | Kui andmeesitajal on filiaale, mis asuvad muude euroala liikmesriikide territooriumil, käsitleb see andmeesitaja oma positsioone nende filiaalide suhtes kui positsioone muude euroala liikmesriikide residentide suhtes. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Kui andmeesitajal on filiaale, mis asuvad muude euroala liikmesriikide territooriumil, käsitleb see andmeesitaja oma positsioone nende filiaalide suhtes kui positsioone muude euroala liikmesriikide residentide suhtes.

| b) | Kui andmeesitajal on filiaale, mis asuvad väljaspool muude euroala liikmesriikide territooriumi, käsitleb see andmeesitaja oma positsioone nende filiaalide suhtes kui positsioone välismaailma residentide suhtes. |
| --- | --- |

b)

Kui andmeesitajal on filiaale, mis asuvad väljaspool muude euroala liikmesriikide territooriumi, käsitleb see andmeesitaja oma positsioone nende filiaalide suhtes kui positsioone välismaailma residentide suhtes.

| c) | Kui andmeesitaja on filiaal, käsitleb ta oma positsioone muude euroala liikmesriikide territooriumil asuvate sama asutuse peakontori või filiaalide suhtes kui positsioone muude euroala liikmesriikide residentide suhtes. |
| --- | --- |

c)

Kui andmeesitaja on filiaal, käsitleb ta oma positsioone muude euroala liikmesriikide territooriumil asuvate sama asutuse peakontori või filiaalide suhtes kui positsioone muude euroala liikmesriikide residentide suhtes.

| d) | Kui andmeesitaja on filiaal, käsitleb ta oma positsioone väljaspool muude euroala liikmesriikide territooriumi asuvate sama asutuse peakontori või filiaalide suhtes kui positsioone välismaailma residentide suhtes. |
| --- | --- |

d)

Kui andmeesitaja on filiaal, käsitleb ta oma positsioone väljaspool muude euroala liikmesriikide territooriumi asuvate sama asutuse peakontori või filiaalide suhtes kui positsioone välismaailma residentide suhtes.

2. OSA

Instrumendiliikide määratlemine

| 1. | Tabelis on esitatud standardkirjeldused nende instrumendiliikide kohta, mille järgi riikide keskpangad (RKPd) kehtestavad riigi tasandil kohaldatavad liigid vastavalt käesolevale määrusele. Tabel ei ole üksikute finantsinstrumentide nimekiri ja kirjeldused ei ole ammendavad. Määratlustes tuginetakse ESA 2010-le. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Esialgne tähtaeg (st tähtaeg emissiooni hetkel) tähendab finantsinstrumendi kindlaksmääratud kehtivusaega, enne mille möödumist ei saa seda instrumenti lunastada (nt võlaväärtpaberid) või kui lunastamisega kaasneb teatav sanktsioon (nt mõned hoiuseliigid). Etteteatamisaeg on ajavahemik, mis algab kuupäeval, kui omanik teatab kavatsusest lunastada instrument, ning lõpeb kuupäeval, mil omanikul on õigus see sularahasse konverteerida, ilma et tema suhtes rakendataks sanktsioone. Finantsinstrumente liigitatakse etteteatamisaja järgi ainult juhul, kui neil puudub kokkulepitud tähtaeg. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finantsnõudeid saab eristada selle järgi, kas need on vabalt kaubeldavad või mitte. Nõue on vabalt kaubeldav, kui selle omandiõigus võib üleandmise või indossamendi või – tuletisinstrumendi puhul – tasaarvestuse teel täielikult ühelt üksuselt teisele üle minna. Kuigi iga finantsinstrumendiga on võimalik kaubelda, on vabalt kaubeldavad instrumendid ette nähtud kauplemiseks reguleeritud väärtpaberiturul või „börsiväliselt“, kuigi tegelik kauplemine ei ole vabalt kaubeldavuse vajalik tingimus. |
| --- | --- |

3.

Tabel

Instrumendiliigid

VARADE LIIGID

| Liik | Põhiomaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 1. | Sularaha |

Liik

Põhiomaduste kirjeldus

1.

Sularaha

Ringluses olevad euro ja välisriikide pangatähed ja mündid, mida tavaliselt kasutatakse maksete tegemiseks.

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

Laenud

Investeering finantsvarasse, mis tekib rahaliste vahendite liikumisega võlausaldajalt võlgnikule ja mis on tõendatud kas mittekaubeldavate dokumentidega või ei ole dokumentidega tõendatud. Siia kuuluvad ka andmeesitaja poolt hoiustena hoitavad varad. RKPd võivad selles osas nõuda täielikku liigitust sektorite kaupa.

| 1. | Siia kuuluvad:






  a) | kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele antud laenud, järgmiste jaotustega:






  i) | tarbimislaen (laen, mis on antud peamiselt isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks). Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele/juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen, juhul kui andmeesitaja teab, et laenu otstarbeks on peamiselt isiklik kasutus; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Siia kuuluvad:

a)

kodumajapidamistele ja kodumajapidamisi teenindavatele kasumitaotluseta institutsioonidele antud laenud, järgmiste jaotustega:

i)

tarbimislaen (laen, mis on antud peamiselt isikliku tarbimise otstarbel kaupade ja teenuste ostuks). Siia kuulub füüsilisest isikust ettevõtjatele/juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen, juhul kui andmeesitaja teab, et laenu otstarbeks on peamiselt isiklik kasutus;

| ii) | eluasemelaen (isiklikus kasutuses või renditud majasse investeerimiseks antud laen, sh ehitus ja renoveerimine). Siia kuuluvad eluasemega tagatud laenud, mis on antud maja ostmiseks, ja muud laenud maja ostmiseks, mis on tagatud isiklikult või muu varaga. Siia kuuluvad füüsilisest isikust ettevõtjatele/juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud eluasemelaen, v.a juhul, kui andmeesitaja teab, et maja otstarbeks on peamiselt kasutus äritegevuses; sel juhul esitatakse andmed liigis „Muu laen, sellest füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud“; |
| --- | --- |

ii)

eluasemelaen (isiklikus kasutuses või renditud majasse investeerimiseks antud laen, sh ehitus ja renoveerimine). Siia kuuluvad eluasemega tagatud laenud, mis on antud maja ostmiseks, ja muud laenud maja ostmiseks, mis on tagatud isiklikult või muu varaga. Siia kuuluvad füüsilisest isikust ettevõtjatele/juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud eluasemelaen, v.a juhul, kui andmeesitaja teab, et maja otstarbeks on peamiselt kasutus äritegevuses; sel juhul esitatakse andmed liigis „Muu laen, sellest füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud“;

| iii) | muu laen (laen, mis ei ole antud tarbimiseks ja eluasemeostuks, vaid näiteks äritegevuseks, laenude konsolideerimiseks, õppelaen jne). Siia võib kuuluda füüsilisest isikust ettevõtjatele/juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen (vt II lisa 3. osa), kui seda ei esitata „Tarbimislaenu“ all; |
| --- | --- |

iii)

muu laen (laen, mis ei ole antud tarbimiseks ja eluasemeostuks, vaid näiteks äritegevuseks, laenude konsolideerimiseks, õppelaen jne). Siia võib kuuluda füüsilisest isikust ettevõtjatele/juriidilise isiku õigusteta ühingutele antud tarbimislaen (vt II lisa 3. osa), kui seda ei esitata „Tarbimislaenu“ all;

| b) | krediitkaardi võlg
  Käesoleva määruse tähenduses kuulub siia kodumajapidamistele või mittefinantsettevõtetele antud laen deebetkaardi viivituse (s.o kaart, mis võimaldab tavalist krediiti (convenience credit), vt allpool) või krediitkaardi kaudu (s.o kaart, mis võimaldab tavalist ja pikendatud krediiti). Krediitkaardi võlga arvestatakse erikontodel ja seetõttu ei ole see tuvastatav jooksvatelt või arvelduskrediidi kontodelt. Tavaline krediit (convenience credit) on laen, mis antakse 0 % intressimääraga perioodil alates kaardimakse teostamisest ühe arveperioodi jooksul kuni selle arveperioodi deebetjäägi kustutamise kuupäevani. Pikendatud krediit (extended credit) on laen, mis antakse pärast eelmise arveperioodi maksetähtaja möödumist, s.o kaardikonto deebetjääke ei arveldatud esimesel võimalusel ning tavaliselt kohaldatakse astmelist 0 % suuremat intressimäära. Nõutavad võivad olla väikesed kuumaksed osaliseks pikendatud krediidi kustutamiseks.
  Selle laenuvormi tehingupool on üksus, kes lepingust tulenevalt vastutab laenujäägi kustutamise eest; st kaardi valdaja eraisikute puhul, kuid mitte äriühingute kaartide puhul; |
| --- | --- |

b)

krediitkaardi võlg

Käesoleva määruse tähenduses kuulub siia kodumajapidamistele või mittefinantsettevõtetele antud laen deebetkaardi viivituse (s.o kaart, mis võimaldab tavalist krediiti (convenience credit), vt allpool) või krediitkaardi kaudu (s.o kaart, mis võimaldab tavalist ja pikendatud krediiti). Krediitkaardi võlga arvestatakse erikontodel ja seetõttu ei ole see tuvastatav jooksvatelt või arvelduskrediidi kontodelt. Tavaline krediit (convenience credit) on laen, mis antakse 0 % intressimääraga perioodil alates kaardimakse teostamisest ühe arveperioodi jooksul kuni selle arveperioodi deebetjäägi kustutamise kuupäevani. Pikendatud krediit (extended credit) on laen, mis antakse pärast eelmise arveperioodi maksetähtaja möödumist, s.o kaardikonto deebetjääke ei arveldatud esimesel võimalusel ning tavaliselt kohaldatakse astmelist 0 % suuremat intressimäära. Nõutavad võivad olla väikesed kuumaksed osaliseks pikendatud krediidi kustutamiseks.

Selle laenuvormi tehingupool on üksus, kes lepingust tulenevalt vastutab laenujäägi kustutamise eest; st kaardi valdaja eraisikute puhul, kuid mitte äriühingute kaartide puhul;

| c) | Vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit
  Vaba tagasimaksega laenudel on järgmised omadused: i) laenuvõtja võib kasutada või saada vahendeid eelneval kokkuleppel võimaldatud limiidi piires ilma pangale ette teatamata; ii) vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksele võib võimaldatav laenusumma suureneda või väheneda; iii) laenu võib kasutada korduvalt.
  Vaba tagasimaksega laenud hõlmavad krediidiliini kaudu saadud veel tagasi maksmata summasid (laenujäägid). Krediidiliin on leping laenuandja ja laenuvõtja vahel, mis võimaldab laenuvõtjal võtta kindlaksmääratud perioodi kestel ja teatavates piirides ettemakseid ning maksta neid tagasi omal äranägemisel enne määratud kuupäeva. Krediidiliini summasid, mis ei ole kasutatud või on tagasi makstud, ei tule kajastada ühegi bilansikirje liigi all. Arvelduskrediit on jooksevkonto deebetjääk. Vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit ei hõlma laene, mida antakse krediitkaardi kaudu. Laenuvõtja poolt võlgnetava kogusumma kohta tuleb aruandluses esitada laenu suurus ja/või maksimumperiood, olenemata sellest, kas see jääb laenuandja ja laenuvõtja poolt kokku lepitud piiridesse või ületab seda; |
| --- | --- |

c)

Vaba tagasimaksega krediit ja arvelduskrediit

Vaba tagasimaksega laenudel on järgmised omadused: i) laenuvõtja võib kasutada või saada vahendeid eelneval kokkuleppel võimaldatud limiidi piires ilma pangale ette teatamata; ii) vastavalt vahendite laenamisele ja tagasimaksele võib võimaldatav laenusumma suureneda või väheneda; iii) laenu võib kasutada korduvalt.

Vaba tagasimaksega laenud hõlmavad krediidiliini kaudu saadud veel tagasi maksmata summasid (laenujäägid). Krediidiliin on leping laenuandja ja laenuvõtja vahel, mis võimaldab laenuvõtjal võtta kindlaksmääratud perioodi kestel ja teatavates piirides ettemakseid ning maksta neid tagasi omal äranägemisel enne määratud kuupäeva. Krediidiliini summasid, mis ei ole kasutatud või on tagasi makstud, ei tule kajastada ühegi bilansikirje liigi all. Arvelduskrediit on jooksevkonto deebetjääk. Vaba tagasimaksega laenud ja arvelduskrediit ei hõlma laene, mida antakse krediitkaardi kaudu. Laenuvõtja poolt võlgnetava kogusumma kohta tuleb aruandluses esitada laenu suurus ja/või maksimumperiood, olenemata sellest, kas see jääb laenuandja ja laenuvõtja poolt kokku lepitud piiridesse või ületab seda;

| d) | sündikaatlaenud (iseseisvad laenulepingud, milles osaleb laenuandjatena mitu panka).
  Sündikaatlaen esineb ainult juhul, kui laenuvõtja teab laenulepingu põhjal, et laenu annavad mitu laenuandjat. Statistika eesmärgil peetakse sündikaatlaenudeks ainult reaalselt laenuvõtja poolt kasutatud laenu, mitte kogukrediidiliini. Sündikaatlaenu korraldab ja koordineerib tavaliselt üks asutus (tavaliselt nimetusega „peakorraldaja“ (lead manager)), kuid seda annavad mitmed sündikaadis osalevad isikud. Osalejad, k.a peakorraldaja, esitavad oma aruannetes igaüks oma osa laenuvõtjale antud laenus (st mitte peakorraldajale antud vahendites) oma bilansi varade all; |
| --- | --- |

d)

sündikaatlaenud (iseseisvad laenulepingud, milles osaleb laenuandjatena mitu panka).

Sündikaatlaen esineb ainult juhul, kui laenuvõtja teab laenulepingu põhjal, et laenu annavad mitu laenuandjat. Statistika eesmärgil peetakse sündikaatlaenudeks ainult reaalselt laenuvõtja poolt kasutatud laenu, mitte kogukrediidiliini. Sündikaatlaenu korraldab ja koordineerib tavaliselt üks asutus (tavaliselt nimetusega „peakorraldaja“ (lead manager)), kuid seda annavad mitmed sündikaadis osalevad isikud. Osalejad, k.a peakorraldaja, esitavad oma aruannetes igaüks oma osa laenuvõtjale antud laenus (st mitte peakorraldajale antud vahendites) oma bilansi varade all;

| e) | hoiused vastavalt määratlusele kohustuste liigi 9 all; |
| --- | --- |

e)

hoiused vastavalt määratlusele kohustuste liigi 9 all;

| f) | kapitalirendid kolmandatele isikutele
  Kapitalirent on leping, millega püsikauba õiguslik omanik (rendileandja) laenab selle vara kolmandale osapoolele (rentnik) varade majandusliku eluea enamikuks või kogu elueaks osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eeldatakse, et rentnik saab kõik kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistikas käsitletakse kapitalirenti kui rendileandja laenu rentnikule, mis võimaldab rentnikul osta püsikaupa. Rentnikule laenatud varasid (püsikaupu) bilansis ei kirjendata; |
| --- | --- |

f)

kapitalirendid kolmandatele isikutele

Kapitalirent on leping, millega püsikauba õiguslik omanik (rendileandja) laenab selle vara kolmandale osapoolele (rentnik) varade majandusliku eluea enamikuks või kogu elueaks osamaksete eest, mis katavad kauba hinna pluss arvestusliku intressitasu. Eeldatakse, et rentnik saab kõik kauba kasutamisest tuleneva kasu ning kannab omandiga seotud kulud ja riskid. Statistikas käsitletakse kapitalirenti kui rendileandja laenu rentnikule, mis võimaldab rentnikul osta püsikaupa. Rentnikule laenatud varasid (püsikaupu) bilansis ei kirjendata;

| g) | lootusetud võlad, mida ei ole veel tagasi makstud ega maha kantud
  Laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on kas tervikuna või osaliselt hilinenud või muul viisil takistatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 maksejõuetuse mõistega; |
| --- | --- |

g)

lootusetud võlad, mida ei ole veel tagasi makstud ega maha kantud

Laenude kogusumma, mille tagasimaksmine on kas tervikuna või osaliselt hilinenud või muul viisil takistatud kooskõlas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 maksejõuetuse mõistega;

| h) | investeeringud mittekaubeldavatesse väärtpaberitesse
  investeeringud võlaväärtpaberitesse, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul; |
| --- | --- |

h)

investeeringud mittekaubeldavatesse väärtpaberitesse

investeeringud võlaväärtpaberitesse, mis ei ole vabalt kaubeldavad ja millega ei saa kaubelda järelturul;

| i) | kaubeldavad laenud
  Laenud, mis on de facto muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade liigi „Laenud“ alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Muul juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla (liik 3); |
| --- | --- |

i)

kaubeldavad laenud

Laenud, mis on de facto muutunud vabalt kaubeldavaks, liigitatakse varade liigi „Laenud“ alla juhul, kui nendega kauplemine järelturul ei ole tõendatud. Muul juhul liigitatakse need võlaväärtpaberite alla (liik 3);

| j) | allutatud laen hoiuse või laenu kujul
  Allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõned omandiväärtpaberite omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude“ või „Võlaväärtpaberite“ alla. Kui kõiki investeeringuid allutatud laenudesse esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada varakirjes „Võlaväärtpaberid“, kuna allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul; |
| --- | --- |

j)

allutatud laen hoiuse või laenu kujul

Allutatud laenuinstrumendid annavad emiteerinud asutuse vastu allutatud nõude, mida võib kasutada alles siis, kui kõik kõrgema järgu nõuded (nt hoiused/laenud) on rahuldatud, andes neile mõned omandiväärtpaberite omadused. Statistikas liigitatakse allutatud laen finantsinstrumendi olemuse järgi kas „Laenude“ või „Võlaväärtpaberite“ alla. Kui kõiki investeeringuid allutatud laenudesse esitatakse statistikas jooksvalt ühe arvuna, tuleb see arv esitada varakirjes „Võlaväärtpaberid“, kuna allutatud laenud esinevad enamasti väärtpaberite, mitte laenude kujul;

| k) | nõuded seoses pöördrepotehingute või sularahatagatisel väärtpaberite laenudega
  Andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga ostetud väärtpaberite eest (kohustusega müüa samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaks määratud hinna eest tagasi) makstud raha vastaskirje, või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatisega (vt kohustuste liik 9.4). |
| --- | --- |

k)

nõuded seoses pöördrepotehingute või sularahatagatisel väärtpaberite laenudega

Andmeesitajate poolt kindlaks määratud hinnaga ostetud väärtpaberite eest (kohustusega müüa samad või samalaadsed väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaks määratud hinna eest tagasi) makstud raha vastaskirje, või väärtpaberite laenuks andmine sularahatagatisega (vt kohustuste liik 9.4).

| l) | arvestusliku kontsernikonto seisud
  Laenud (arvelduskrediidi vormis), mida osalejad annavad arvestusliku kontsernikonto arvel. Siia ei kuulu laen, mis antakse osalejatele, kui seda ei reguleeri kontsernikonto leping. |
| --- | --- |

l)

arvestusliku kontsernikonto seisud

Laenud (arvelduskrediidi vormis), mida osalejad annavad arvestusliku kontsernikonto arvel. Siia ei kuulu laen, mis antakse osalejatele, kui seda ei reguleeri kontsernikonto leping.

| 2. | Järgmist kirjet ei käsitleta laenuna:
  usalduse alusel antud laenud
  Usalduse alusel antud laenud (st usalduslaenud) on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (edaspidi „usaldusisik“) kolmanda osapoole eest (edaspidi „soodustatud isik“). Statistikas ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omandi riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski (st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest) või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, juhul kui usaldusisik likvideeritakse (st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada). |
| --- | --- |

2.

Järgmist kirjet ei käsitleta laenuna:

usalduse alusel antud laenud

Usalduse alusel antud laenud (st usalduslaenud) on laenud, mis tehakse ühe osapoole nimel (edaspidi „usaldusisik“) kolmanda osapoole eest (edaspidi „soodustatud isik“). Statistikas ei kirjendata usalduse alusel antud laene usaldusisiku bilansis, kui rahaliste vahendite omamise riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule. Omandi riskid ja tulud jäävad soodustatud isikule, kui: a) soodustatud isik võtab endale laenu krediidiriski (st usaldusisik vastutab ainult laenu administratiivse haldamise eest) või b) soodustatud isiku investeering on garanteeritud kaotuste vastu, juhul kui usaldusisik likvideeritakse (st usalduse alusel antav laen ei ole osa usaldusisiku varadest, mida võib pankroti korral jaotada).

| 3. | Investeeringud võlaväärtpaberitesse |
| --- | --- |

3.

Investeeringud võlaväärtpaberitesse

Investeeringud võlaväärtpaberitesse, millega kaasnevad võlga tõendavad kaubeldavad finantsinstrumendid, on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või neid võib turul tasaarvestada ning need ei anna omanikule emiteeriva asutuse suhtes mingeid omandiõigusi.

Siia kuuluvad:

| a) | investeeringud väärtpaberitesse, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

investeeringud väärtpaberitesse, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või nimetatud kindla summana teataval kuupäeval (või teatavatel kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| b) | laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, tuleb asjaomased laenud liigitada varaliigi „Laenud“ alla (vt ka „Kaubeldavad laenud“ liigi 2i all); |
| --- | --- |

b)

laenud, mis on muutunud väärtpaberiturul vabalt kaubeldavaks (st kaubeldavad laenud), tingimusel et on olemas tõendid järelturul kauplemise kohta, sealhulgas turutegijate olemasolu ja finantsvara sagedase noteeringu kohta, nagu ostu-müügikursi vahe. Kui tõendid puuduvad, tuleb asjaomased laenud liigitada varaliigi „Laenud“ alla (vt ka „Kaubeldavad laenud“ liigi 2i all);

| c) | allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul (vt ka liik 2j, „Allutatud laen hoiuse või laenu kujul“). |
| --- | --- |

c)

allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul (vt ka liik 2j, „Allutatud laen hoiuse või laenu kujul“).

Väärtpaberite laenutehingute alusel välja laenatud või tagasiostulepingu alusel müüdud väärtpaberid jäävad esialgse omaniku bilanssi (ja neid ei viida üle ajutise omaniku bilanssi), kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte lihtsalt võimalus. Juhul kui ajutine omandaja müüb saadud väärtpaberid, tuleb müük kajastada otsese väärtpaberitehinguna ja kanda ajutise omandaja bilanssi väärtpaberiportfelli negatiivse positsioonina.

| 4. | Omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

4.

Omandiväärtpaberid

Omandiväärtpaberid esindavad omandiõigust ettevõttes või kvaasikorporatiivses ettevõttes; tegemist on nõudega ettevõtte jääkväärtusele pärast seda, kui on täidetud kõikide võlausaldajate nõuded.

Siia kuuluvad järgmised jaotused:

| a) | Noteeritud aktsiad
  Noteeritud aktsiad on börsinimekirja kantud omandiväärtpaberid. Selline börs võib olla tunnustatud väärtpaberibörs või järelturg mingis muus vormis. Noteeritud aktsiaid nimetatakse ka noteeritud hindadega aktsiateks. Börsil noteeritud aktsiate noteeritud hinna olemasolu tähendab, et jooksvad turuhinnad on tavaliselt kohe kättesaadavad. |
| --- | --- |

a)

Noteeritud aktsiad

Noteeritud aktsiad on börsinimekirja kantud omandiväärtpaberid. Selline börs võib olla tunnustatud väärtpaberibörs või järelturg mingis muus vormis. Noteeritud aktsiaid nimetatakse ka noteeritud hindadega aktsiateks. Börsil noteeritud aktsiate noteeritud hinna olemasolu tähendab, et jooksvad turuhinnad on tavaliselt kohe kättesaadavad.

| b) | Noteerimata aktsiad
  Noteerimata aktsiad on börsinimekirja kandmata omandiväärtpaberid. |
| --- | --- |

b)

Noteerimata aktsiad

Noteerimata aktsiad on börsinimekirja kandmata omandiväärtpaberid.

| c) | Muud omandiväärtpaberid
  Muud omandiväärtpaberid hõlmavad omandivormid, mida ei liigitata noteeritud või noteerimata aktsiateks. Eelkõige kuulub siia kapital, mida peakontor investeerib välisfiliaalidesse. |
| --- | --- |

c)

Muud omandiväärtpaberid

Muud omandiväärtpaberid hõlmavad omandivormid, mida ei liigitata noteeritud või noteerimata aktsiateks. Eelkõige kuulub siia kapital, mida peakontor investeerib välisfiliaalidesse.

| 5. | Investeerimisfondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

5.

Investeerimisfondide aktsiad/osakud

Aktsiad või osakud, mille on emiteerinud investeerimisfond, mis on lepinguline või usaldusfond, mis investeerib finants- ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärk on elanikkonnalt vahendite kaasamine.

Siia kuuluvad rahaturufondide poolt emiteeritud rahaturufondide aktsiad/osakud ja mitte-rahaturufondide emiteeritud aktsiad/osakud, mis on määratletud määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) artikli 1 lõikes 1.

| 6. | Mittefinantsvara |
| --- | --- |

6.

Mittefinantsvara

Vara, mis ei ole finantsvara, sh põhivara (mittefinantsvara tooted, mida kasutatakse korduvalt või pidevalt enam kui ühe aasta vältel).

Siia võivad kuuluda:

| a) | Kinnisvara, st eluase, muud hooned ja ehitised (nii olemasolevad kui arendusjärgud) ja andmeesitaja juriidilises omandis maa, sh omas kasutuses. Need andmed esitatakse eraldi „sellest“ all; |
| --- | --- |

a)

Kinnisvara, st eluase, muud hooned ja ehitised (nii olemasolevad kui arendusjärgud) ja andmeesitaja juriidilises omandis maa, sh omas kasutuses. Need andmed esitatakse eraldi „sellest“ all;

| b) | masinad ja seadmed, |
| --- | --- |

b)

masinad ja seadmed,

| c) | väärisesemed; |
| --- | --- |

c)

väärisesemed;

| d) | Intellektuaalomandi tooted, nt arvutitarkvara ja andmebaasid. |
| --- | --- |

d)

Intellektuaalomandi tooted, nt arvutitarkvara ja andmebaasid.

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Muu vara

„Muu vara“ on ülejäänut hõlmav kirje bilansi varade poolel ning seda määratletakse kui „Mujal hõlmamata vara“. RKPd võivad nõuda muude allkirjete esitamist lisaks neile, mis on osutatud käesoleva määruse „sellest“ jaotuse all. „Muu vara“ alla võib kuuluda:

| a) | tuletisinstrumentide positiivse turuväärtusega positsioonid
  Statistika eesmärgil kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis esitatakse bilansis, ja liigitatakse eraldi „sellest“-kirjena; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumentide positiivse turuväärtusega positsioonid

Statistika eesmärgil kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis esitatakse bilansis, ja liigitatakse eraldi „sellest“-kirjena;

| b) | laekumata brutosummad seoses vahekirjetega
  Vahekirjed on bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad; |
| --- | --- |

b)

laekumata brutosummad seoses vahekirjetega

Vahekirjed on bilansis hoitavad saldod, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad;

| c) | transiitkirjetega seotud brutosummade nõuded
  Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mis on liikumas ühelt andmeesitajalt teisele. Siia kuuluvad tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud sissenõudmiseks muudele andmeesitajatele; |
| --- | --- |

c)

transiitkirjetega seotud brutosummade nõuded

Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mis on liikumas ühelt andmeesitajalt teisele. Siia kuuluvad tšekid ja muud maksevahendid, mis on saadetud sissenõudmiseks muudele andmeesitajatele;

| d) | laenudelt kogunenud intressi nõuded
  Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse laenudelt kogunenud intressi nõuded vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule laekumisele (s.o kassapõhiselt). Laenudelt kogunenud intress liigitatakse brutosummas „Muu vara“ alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast laenust ning esitatakse eraldi „sellest“-kirjena; |
| --- | --- |

d)

laenudelt kogunenud intressi nõuded

Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse laenudelt kogunenud intressi nõuded vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule laekumisele (s.o kassapõhiselt). Laenudelt kogunenud intress liigitatakse brutosummas „Muu vara“ alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast laenust ning esitatakse eraldi „sellest“-kirjena;

| e) | Võlaväärtpaberite investeeringutelt kogunenud intress, kui kogunenud intressi ei võeta arvesse instrumendis „investeeringud võlaväärtpaberitesse“; |
| --- | --- |

e)

Võlaväärtpaberite investeeringutelt kogunenud intress, kui kogunenud intressi ei võeta arvesse instrumendis „investeeringud võlaväärtpaberitesse“;

| f) | dividendide nõuded; |
| --- | --- |

f)

dividendide nõuded;

| g) | põhitegevusega mitte seotud summade nõuded; |
| --- | --- |

g)

põhitegevusega mitte seotud summade nõuded;

| h) | riigi valitsussektori poolt emiteeritud müntide vastaskirje varana (ainult RKPde bilansis). |
| --- | --- |

h)

riigi valitsussektori poolt emiteeritud müntide vastaskirje varana (ainult RKPde bilansis).

„Muu vara“ hulka ei kuulu rahalise vara kujul olevad finantsinstrumendid (need kajastatakse teistes bilansi kirjetes), teatavad finantsinstrumendid, mis ei ole rahalise vara kujul, nagu garantiid, kohustused, hallatud ja usalduslaenud (need kirjendatakse bilansiväliselt) ning mitterahalised varad (need sisalduvad liigis 6).

KOHUSTUSTE LIIGID

| Liik | Põhiomaduste kirjeldus |
| --- | --- |
| 8. | Ringluses olev sularaha |

Liik

Põhiomaduste kirjeldus

8.

Ringluses olev sularaha

Kohustuste liik „ringluses olev sularaha“ on ringluses olevad pangatähed ja mündid, mida emiteerivad või autoriseerivad monetaarasutused. See liik hõlmab EKP ja RKPde emiteeritud pangatähti. Ringluses olevad mündid on rahaagregaatide osa ja kuuluvad samuti selle liigi alla, kuigi õiguslikult on mündid valitsussektori, mitte RKP kohustus. Kui käibemünte emiteerib valitsussektor, kirjendab RKP selle kohustuse vastaskirje „muu vara“ all (vt liik 7)

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

Hoiused

Andmeesitajate poolt kreeditoridele võlgnetavad summad (aktsiad, hoiused vm), mis vastavad I lisa 1. osas kirjeldatud omadustele, v.a kaubeldavate väärtpaberite või rahaturufondide aktsiate/osakute emissioonist tulenevad summad. Aruandluskava puhul jaguneb see liik üleööhoiusteks, kokkulepitud tähtajaga hoiusteks, etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks ja tagasiostulepinguteks

| a) | hoiused ja laenud
  „Hoiused“ hõlmavad ka „laene“, mis on kohustused. Laen on sisuliselt andmeesitaja nõue, mille struktuur ei ole „hoiused“. ESA 2010-s eristatakse „laene“ ja „hoiuseid“ algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga laenuandja, on tegu hoiusega). Käesoleva määruse aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võla seisud liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiustega seonduvad kohustused“, v.a juhul kui need esinevad kaubeldavate instrumentidena. See vastab „Hoiustega seonduvate kohustuste“ määratlusele eespool. „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“ liigitatud andmeesitajatele antud laenude osas esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused, st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa. Siia kuuluvad andmeesitajate poolt saadud sündikaatlaenud; |
| --- | --- |

a)

hoiused ja laenud

„Hoiused“ hõlmavad ka „laene“, mis on kohustused. Laen on sisuliselt andmeesitaja nõue, mille struktuur ei ole „hoiused“. ESA 2010-s eristatakse „laene“ ja „hoiuseid“ algataja poole järgi (kui see on laenuvõtja, on tegu laenuga, kui aga laenuandja, on tegu hoiusega). Käesoleva määruse aruandlusvormil ei esine laenud bilansi kohustuste eraldi liigina. Selle asemel tuleb võla seisud liigitada neid eristamata kirjesse „Hoiustega seonduvad kohustused“, v.a juhul kui need esinevad kaubeldavate instrumentidena. See vastab „Hoiustega seonduvate kohustuste“ määratlusele eespool. „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“ liigitatud andmeesitajatele antud laenude osas esitatakse aruandlusvormile vastavad alajaotused, st sektori, instrumendi, vääringu ja tähtaja kaupa. Siia kuuluvad andmeesitajate poolt saadud sündikaatlaenud;

| b) | mittekaubeldavad võlainstrumendid
  Andmeesitajate poolt emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“. Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada „Võlaväärtpaberiteks“. |
| --- | --- |

b)

mittekaubeldavad võlainstrumendid

Andmeesitajate poolt emiteeritud mittekaubeldavad võlainstrumendid liigitatakse üldiselt „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“. Andmeesitajate emiteeritud mittekaubeldavad instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks ja millega saab kaubelda järelturul, tuleks ümber liigitada „Võlaväärtpaberiteks“.

| c) | tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused
  Tuletislepingute jaoks tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused“), kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi, tuleks liigitada „Hoiustega seonduvate kohustuste“ hulka, kui nende eesmärk on andmeesitaja juures deponeeritud sularahatagatis. Üldjuhul tuleks andmeesitaja tagatishoiused liigitada „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“ ainult sel määral, mil andmeesitaja saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuses hoitav tagatishoiuse osa tuleb edastada muule tuletisturu osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiustega seonduvaks kohustuseks“ liigitada üldjuhul ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tuvastada tegelikult maksmisele kuuluvate tagatishoiuseid, kuna samal kontol hoiustatakse erisuguseid tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, mida andmeesitajad saavad edasi laenata. Nendel juhtudel võib need tagatishoiused liigitada „Muude kohustuste“ või „Hoiustega seonduvate kohustuste“ hulka. |
| --- | --- |

c)

tuletislepingute alusel tehtud tagatishoiused

Tuletislepingute jaoks tehtud tagatishoiused (edaspidi „tagatishoiused“), kui nad jäävad deponeerija omandisse ning makstakse lepingu lõppemisel deponeerijale tagasi, tuleks liigitada „Hoiustega seonduvate kohustuste“ hulka, kui nende eesmärk on andmeesitaja juures deponeeritud sularahatagatis. Üldjuhul tuleks andmeesitaja tagatishoiused liigitada „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“ ainult sel määral, mil andmeesitaja saab vahendeid, mis on vabalt kasutatavad edasilaenamiseks. Kui rahaloomeasutuses hoitav tagatishoiuse osa tuleb edastada muule tuletisturu osalejale (nt arvelduskojale), tuleks „Hoiustega seonduvaks kohustuseks“ liigitada üldjuhul ainult rahaloomeasutuse käsutusse jääv osa. Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tuvastada tegelikult maksmisele kuuluvate tagatishoiuseid, kuna samal kontol hoiustatakse erisuguseid tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, mida andmeesitajad saavad edasi laenata. Nendel juhtudel võib need tagatishoiused liigitada „Muude kohustuste“ või „Hoiustega seonduvate kohustuste“ hulka.

| d) | sihtotstarbelised saldod
  Riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod, hoiustega seonduvateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused“ või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused“ vastavalt asjaomase lepingu tähtajale või sätetele. |
| --- | --- |

d)

sihtotstarbelised saldod

Riigisisese tava kohaselt liigitatakse sihtotstarbelised, nt liisingulepingutega seotud saldod, hoiustega seonduvateks kohustusteks kirjes „Kokkulepitud tähtajaga hoiused“ või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused“ vastavalt asjaomase lepingu tähtajale või sätetele.

| e) | Andmeesitajate poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks
  Andmeesitajate poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: i) emitendi ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitori-kreeditori suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest) ja ii) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele:






  — | asjakohased riigi õigusnormid ei sätesta emitendi tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda; |
| --- | --- | --- |

e)

Andmeesitajate poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks

Andmeesitajate poolt emiteeritud aktsiad liigitatakse hoiusteks, mitte kapitaliks ja reserviks, kui: i) emitendi ja väärtpaberi omandaja vahel on majandusliku sisuga deebitori-kreeditori suhe (olenemata nende aktsiatega seotud omandiõigustest) ja ii) neid aktsiaid võib müüa või tagasi osta mis tahes oluliste kitsenduste ja trahvideta. Etteteatamistähtaega ei peeta oluliseks kitsenduseks. Lisaks peavad need aktsiad vastama järgmistele tingimustele:

—

asjakohased riigi õigusnormid ei sätesta emitendi tingimusteta õigust aktsiate tagasiostmisest keelduda;

| — | aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras lunastatakse nad nimiväärtuses; |
| --- | --- |

—

aktsiad on kindla väärtusega, st tavalises olukorras lunastatakse nad nimiväärtuses;

| — | emitendi maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate omanikud kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid koormavaid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule andmeesitaja poolt emiteeritud instrumendile ei peeta koormavaks lisakohustuseks. |
| --- | --- |

—

emitendi maksejõuetuse korral ei ole tema aktsiate omanikud kohustatud katma kohustusi, mis ületavad aktsiate nimiväärtuse (s.o aktsionäride osaluse märgitud kapitalis), ega muid koormavaid lisakohustusi. Aktsiate allutamist mis tahes muule andmeesitaja poolt emiteeritud instrumendile ei peeta koormavaks lisakohustuseks.

Selliste aktsiate müügiks ette nähtud etteteatamistähtaegadest lähtutakse aktsiate liigitamisel etteteatamistähtaegade kaupa instrumendiliigi „Hoiused“ all. Neid etteteatamistähtaegu kohaldatakse ka reservimäära määramisel kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 6. Andmeesitaja poolt antud laenudega seotud sihtotstarbelised aktsiad liigitatakse hoiustega seonduvateks kohustusteks, millel on sama tähtaeg kui nende aluseks oleval laenul, st „Kokkulepitud tähtajaga hoiusteks“ või „Etteteatamistähtajaga lõpetatavateks hoiusteks“, olenevalt aluseks oleva laenulepingu tähtajatingimustest.

Kui andmeesitajad investeerivad aktsiatesse, mida liigitatakse kui muude andmeesitajate poolt emiteeritud hoiuseid, liigitatakse see investeering laenuks bilansi varade poolel, mitte omakapitaliks.

| f) | väärtpaberistamisega seotud kohustused
  Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara eest saadud makse vastaskirje, mida ei ole veel bilansist eemaldatud. |
| --- | --- |

f)

väärtpaberistamisega seotud kohustused

Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara eest saadud makse vastaskirje, mida ei ole veel bilansist eemaldatud.

Järgmist kirjet ei käsitleta hoiusena:

usalduse alusel saadud vara (hoiused) ei näidata statistilises bilansis (vt „Usalduse alusel antud laenud“ liigis 2).

| 9.1. | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1.

Üleööhoiused

Hoiused, mis on sularahasse konverteeritavad ja/või mida on võimalik nõudmisel üle kanda pangatšekiga, panga maksekorraldusega, deebetkandega või samalaadsete vahendite abil ilma oluliste viivituste, piirangute või sanktsioonideta. Siia kuuluvad:

| a) | saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide ja piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole üleantavad; |
| --- | --- |

a)

saldod (intressi kandvad või mitte), mida on võimalik oluliste sanktsioonide ja piiranguteta sularahasse konverteerida nõudmise korral kohe või hoiuse tegemisele järgneva tööpäeva lõpuks, kuid mis ei ole üleantavad;

| b) | saldod (intressi kandvad või mitte), mis tähistavad ettemakstud summasid seoses e-rahaga (nt ettemaksekaardid); |
| --- | --- |

b)

saldod (intressi kandvad või mitte), mis tähistavad ettemakstud summasid seoses e-rahaga (nt ettemaksekaardid);

| c) | laenud, mis tuleb tagasi maksta laenuandmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks; |
| --- | --- |

c)

laenud, mis tuleb tagasi maksta laenuandmise päevale järgneva tööpäeva lõpuks;

| d) | arvestusliku kontsernikonto seisud, s.o osalejate ülehoiused arvestuslikul kontsernikontol. |
| --- | --- |

d)

arvestusliku kontsernikonto seisud, s.o osalejate ülehoiused arvestuslikul kontsernikontol.

| 9.1a. | Arveldushoiused |
| --- | --- |

9.1a.

Arveldushoiused

Arveldushoiused on hoiused, mis kuuluvad „Üleööhoiuste“ alla, mida saab nõudmisel vahetult üle kanda maksete tegemiseks muudele majandussubjektidele, kasutades tavalisi maksevahendeid (näiteks krediitkorraldus, otsedebiteerimine, või ka deebet- või krediitkaart, e-raha tehing, tšekid vm), ilma olulise viivituse, piirangu või trahvita. Hoiused, mida saab sularaha ja/või hoiuse väljavõtmiseks kasutada ainult sama omaniku muu konto kaudu, ei ole arveldushoiused.

| 9.2. | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

9.2.

Tähtajalised hoiused

Üleandmisõiguseta hoiused, mida ei saa enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida või mida saab enne kokkulepitud tähtaega sularahasse konverteerida ainult juhul, kui omaniku suhtes rakendatakse teatavat trahvi. See kirje hõlmab ka riigi poolt reguleeritavaid säästuhoiuseid, kui tähtajaga seotud kriteerium ei ole asjakohane. Need liigitatakse vööndisse „üle kahe aasta“. Automaatselt pikenevad finantstooted tuleb liigitada varaseima tähtaja järgi. Kuigi tähtajalistel hoiustel võib olla võimalus varasemaks lunastamiseks pärast etteteatamist või need võivad olla tagasinõutavad teatavate trahvidega, ei loeta neid omadusi liigitamise puhul asjakohasteks

| 9.2a/9.2b/9.2c | Hoiused tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta |
| --- | --- |

9.2a/9.2b/9.2c

Hoiused tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida; |
| --- | --- |

a)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad ja mida ei saa enne kõnealuse tähtaja möödumist sularahasse konverteerida;

| b) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad, kuid mille võib etteteatamisel lunastada enne tähtaja lõppu; etteteatamise korral tuleks need hoiused liigitada vastavalt 9.3a või 9.3b alla; |
| --- | --- |

b)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad, kuid mille võib etteteatamisel lunastada enne tähtaja lõppu; etteteatamise korral tuleks need hoiused liigitada vastavalt 9.3a või 9.3b alla;

| c) | hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate trahvide korral lunastada; |
| --- | --- |

c)

hoiused kindlaksmääratud tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta, mis ei ole üleantavad, kuid mille võib nõudmise korral ja teatavate trahvide korral lunastada;

| d) | Tuletisinstrumendi lepingust tulenevad tagatismaksed, mis tehakse ühe/ühe kuni kahe/üle kahe aasta jooksul ja mis tähistavad krediidiriski katmiseks antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi; |
| --- | --- |

d)

Tuletisinstrumendi lepingust tulenevad tagatismaksed, mis tehakse ühe/ühe kuni kahe/üle kahe aasta jooksul ja mis tähistavad krediidiriski katmiseks antud sularahatagatist, kuid mis jäävad deponeerija omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi;

| e) | Laenud, mida tõendavad mittekaubeldavate dokumendid või mis on dokumentidega tõendamata, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; |
| --- | --- |

e)

Laenud, mida tõendavad mittekaubeldavate dokumendid või mis on dokumentidega tõendamata, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta;

| f) | mittekaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; |
| --- | --- |

f)

mittekaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta;

| g) | allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; |
| --- | --- |

g)

allutatud laenud hoiuste või laenude kujul, mille esialgne tähtaeg on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta;

| h) | väärtpaberistamisega seotud kohustused.
  Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara eest saadud makse vastaskirje, mida ei ole veel bilansist eemaldatud. Tavaliselt määratakse need kohustused „Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga“ liigi alla. |
| --- | --- |

h)

väärtpaberistamisega seotud kohustused.

Väärtpaberistamise kaudu võõrandatud laenude ja/või muu vara eest saadud makse vastaskirje, mida ei ole veel bilansist eemaldatud. Tavaliselt määratakse need kohustused „Üle kaheaastase kokkulepitud tähtajaga“ liigi alla.

Lisaks kuuluvad üle kaheaastase tähtajalise hoiuste hulka:

hoiused (tähtajast olenemata), mille puhul intressimäärad ja/või muud tingimused on riigi õigusaktides kindlaks määratud ning mis on ette nähtud eriotstarbeks (nt eluasemekulude katmiseks) pärast kaheaastase tähtaja möödumist (ka siis, kui need kuuluvad nõudmise korral tagasimaksmisele).

| 9.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3.

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

Üleandmisõiguseta hoiused, millel puudub kokkulepitud tähtaeg ja mida ei saa sularahasse konverteerida ilma etteteatamiseta; enne tähtaja möödumist ei ole sularaha väljavõtmine võimalik või on võimalik ainult trahviga. Siia kuuluvad hoiuseid, mille puhul väljavõtmine on seadusest tulenevalt võimalik, kuid siseriiklikest tavadest lähtuvalt trahvide ja piirangutega (liigitatakse kuni kolmekuulise tähtaja vööndisse), ning investeeringute kontod, millel puudub etteteatamisaeg või kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise osas kehtivad piirangud (liigitatakse üle kolmekuulise tähtaja vööndisse)

| 9.3a/9.3b | Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta) |
| --- | --- |

9.3a/9.3b

Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta)

Siia kuuluvad:

| a) | kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult etteteatamisajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta); kui hoiust on võimalik välja võtta enne seda etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), kohaldatakse väljavõtmisel trahvi, ja |
| --- | --- |

a)

kindlaksmääratud tähtajata hoiused, mida saab välja võtta ainult etteteatamisajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta); kui hoiust on võimalik välja võtta enne seda etteteatamisaega (või ka nõudmise korral), kohaldatakse väljavõtmisel trahvi, ja

| b) | kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole üleantavad, kuid mille ennetähtaegseks väljavõtmiseks nõutakse etteteatamist tähtajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta). |
| --- | --- |

b)

kindlaksmääratud tähtajaga hoiused, mis ei ole üleantavad, kuid mille ennetähtaegseks väljavõtmiseks nõutakse etteteatamist tähtajaga kuni kolm kuud/üle kolme kuu (sellest: üle kahe aasta).

Lisaks hõlmavad hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga kuni kolm kuud üleandmisõiguseta arveldushoiuseid ja muud liiki jaehoiuseid, mis võivad küll seaduslikult olla nõudmisel väljavõetavad, kuid mille väljavõtmise korral rakendatakse olulisi sanktsioone ja piiranguid.

Hoiused, mida saab lõpetada etteteatamistähtajaga üle kolme kuu (sellest asjakohastel juhtudel: üle kahe aasta), hõlmavad investeerimiskontosid, mille puhul puuduvad etteteatamistähtaeg ja kokkulepitud tähtaeg, kuid mille väljavõtmise suhtes kehtivad piirangud.

| 9.4. | Repod |
| --- | --- |

9.4.

Repod

Andmeesitajate poolt kindlaksmääratud hinnaga müüdud väärtpaberite eest (kohustusega osta samad (või samalaadsed) väärtpaberid teataval kuupäeval kindlaksmääratud hinna eest tagasi) saadud raha vastaskirje. Summad, mida andmeesitajad on saanud kolmandale isikule (st ajutine omandaja) üle antud väärtpaberite eest, tuleb liigitada „tagasiostulepingute“ alla, kui pöördtehing on kindel kohustus, mitte võimalus. See tähendab, et kogu risk ja tulu tehingu aluseks olevate väärtpaberite suhtes jääb andmeesitajatele.

Järgmised repo-tüüpi tehingute variandid liigitatakse „tagasiostulepingute“ alla:

| a) | summad, mis on saadud kolmandale isikule väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisegajutiselt üleantud väärtpaberite eest, ja |
| --- | --- |

a)

summad, mis on saadud kolmandale isikule väärtpaberite laenutehingute alusel (sularahatagatisegajutiselt üleantud väärtpaberite eest, ja

| b) | summad, mis on saadud kolmandale isikule müügi- ja tagasiostulepingu vormis ajutiselt üleantud väärtpaberite eest. |
| --- | --- |

b)

summad, mis on saadud kolmandale isikule müügi- ja tagasiostulepingu vormis ajutiselt üleantud väärtpaberite eest.

Repo-tüüpi tehingutes kasutatavad väärtpaberid kirjendatakse vastavalt varaliigi 3 „Võlaväärtpaberid“ all sätestatud eeskirjadele. Selle kirje alla kuuluvad ka tehingud kulla ajutiseks üleandmiseks sularahatagatise vastu.

| 10. | Rahaturufondide aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Rahaturufondide emiteeritud aktsiad ja osakud. See kajastab kogukohustust rahaturufondide aktsionäride ees. Samuti hõlmab see liik vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille MMF on kõrvale pannud edaspidisteks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks.

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

Emiteeritud võlaväärtpaberid

Väärtpaberid, v.a andmeesitajate poolt emiteeritud osakud või rahaturuväärtpaberid, mis on tavaliselt järelturul vabalt kaubeldavad või mida on võimalik turul tasaarvestada ning mis ei anna valdajale emiteeriva asutuse suhtes omandiõigust. Siia kuuluvad:

| a) | väärtpaberid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või väljakuulutatud kindla summana teataval kuupäeval (või kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlasummalist või lepinguga ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või väljakuulutatud kindla summana teataval kuupäeval (või kuupäevadel) või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast;

| b) | Andmeesitajate poolt emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks, liigitatakse ümber „Võlaväärtpaberiteks“ (vt ka liik 9); |
| --- | --- |

b)

Andmeesitajate poolt emiteeritud edasiandmisõiguseta instrumendid, mis hiljem muutuvad kaubeldavaks, liigitatakse ümber „Võlaväärtpaberiteks“ (vt ka liik 9);

| c) | Emiteeritud allutatud võlga käsitletakse monetaar- ja finantsstatistikas kui muud võlga. Seega liigitatakse väärtpaberite emissioonist tekkiv allutatud võlg „Emiteeritud võlaväärtpaberite“ alla, kuigi hoiuste või laenude kujul esinev allutatud võlg liigitatakse „Hoiustega seonduvate kohustuste“ alla. Kui emiteeritud allutatud võlg esitatakse statistikas üheainsa summana, kirjendatakse see „Emiteeritud võlaväärtpaberite“ alla, kuna allutatud võlg esineb valdavalt väärtpaberite, mitte laenude kujul. Allutatud võlga ei tohiks liigitada kohustuste kirje „Kapital ja reservid“ alla |
| --- | --- |

c)

Emiteeritud allutatud võlga käsitletakse monetaar- ja finantsstatistikas kui muud võlga. Seega liigitatakse väärtpaberite emissioonist tekkiv allutatud võlg „Emiteeritud võlaväärtpaberite“ alla, kuigi hoiuste või laenude kujul esinev allutatud võlg liigitatakse „Hoiustega seonduvate kohustuste“ alla. Kui emiteeritud allutatud võlg esitatakse statistikas üheainsa summana, kirjendatakse see „Emiteeritud võlaväärtpaberite“ alla, kuna allutatud võlg esineb valdavalt väärtpaberite, mitte laenude kujul. Allutatud võlga ei tohiks liigitada kohustuste kirje „Kapital ja reservid“ alla

| d) | Hübriidinstrumendid. Kaubeldavad instrumendid, mis ühendavad endas võla- ja tuletisinstrumendi omadusi, näiteks:






  i) | kaubeldavad võlainstrumendid tuletisinstrumendi võimalusega; |
| --- | --- | --- |

d)

Hübriidinstrumendid. Kaubeldavad instrumendid, mis ühendavad endas võla- ja tuletisinstrumendi omadusi, näiteks:

i)

kaubeldavad võlainstrumendid tuletisinstrumendi võimalusega;

| ii) | kaubeldavad instrumendid, mille lunastamisväärtus ja/või kupong on seotud alusvaraks oleva vara, selle hinna või muu viitenäitaja muutustega instrumendi tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

ii)

kaubeldavad instrumendid, mille lunastamisväärtus ja/või kupong on seotud alusvaraks oleva vara, selle hinna või muu viitenäitaja muutustega instrumendi tähtaja jooksul.

| 11a/11b/11c | Võlaväärtpaberid esialgse tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta |
| --- | --- |

11a/11b/11c

Võlaväärtpaberid esialgse tähtajaga kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta

Siia kuulub iga tähtaja alajaotuses järgmine:

| a) | kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; ja |
| --- | --- |

a)

kaubeldavad võlaväärtpaberid, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta; ja

| b) | allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta |
| --- | --- |

b)

allutatud laenud võlaväärtpaberite kujul, mille esialgne tähtaeg emiteerimisel on kuni üks aasta/üle ühe aasta ja kuni kaks aastat/üle kahe aasta

| 11d | sellest: võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 % |
| --- | --- |

11d

sellest: võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 %

hübriidinstrumendid, mille algtähtaeg emiteerimisel on kuni kaks aastat, mille lepingust tulenev lunastamisväärtus emiteerimisvääringus tähtaja lõppemisel võib olla alla esialgse investeerimissumma, kuna tegemist on võla- ja tuletisinstrumendi omaduste ühendamisega.

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

Aruandlusvormil hõlmab see liik summasid, mis tekivad andmeesitajate aktsiakapitali emissioonist aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on varalised õigused andmeesitaja suhtes ja üldjuhul õigus saada osa asutuse kasumist ja asutuse likvideerimise korral osa omavahenditest.

Selle liigi jaotused on järgmised:

| a) | aktsiakapitali emissioon;
  omanike poolt sisse makstud vahendid, mis hõlmab esialgse sissemakse ja kõik sellele järgnevad omandivormide emissioonid, mis kajastab kaasatud kapitali kogusummat, sh ülekurss. |
| --- | --- |

a)

aktsiakapitali emissioon;

omanike poolt sisse makstud vahendid, mis hõlmab esialgse sissemakse ja kõik sellele järgnevad omandivormide emissioonid, mis kajastab kaasatud kapitali kogusummat, sh ülekurss.

| b) | aruandeperioodil kogunenud kasum või kahjum
  Siia kuulub jooksva aruandeperioodi kogukasum ja -kahjum kasumiaruande põhjal, mida ei ole veel ülekantud jaotamata kasumisse. |
| --- | --- |

b)

aruandeperioodil kogunenud kasum või kahjum

Siia kuulub jooksva aruandeperioodi kogukasum ja -kahjum kasumiaruande põhjal, mida ei ole veel ülekantud jaotamata kasumisse.

| c) | tulu ja kulu, mis kajastatakse otse omakapitalis
  Siia kuulub netoümberhindamiste vastaskirje seoses varade ja kohustustega, mida kirjendatakse raamatupidamisraamistiku kohaselt otse omakapitalis ja mitte kasumiaruandes. |
| --- | --- |

c)

tulu ja kulu, mis kajastatakse otse omakapitalis

Siia kuulub netoümberhindamiste vastaskirje seoses varade ja kohustustega, mida kirjendatakse raamatupidamisraamistiku kohaselt otse omakapitalis ja mitte kasumiaruandes.

| d) | vahendid, mis tulenevad tulu aktsionäridele jaotamata jätmisest
  Siia kuuluvad reservid ja muud vahendid (näiteks raamatupidamisperioodi lõppemise järel edasi kantud kasum või kahjum, enne otsuse tegemist dividendi jaotuse või reservi eraldise kohta), mida ei jaotatud aktsionäridele. |
| --- | --- |

d)

vahendid, mis tulenevad tulu aktsionäridele jaotamata jätmisest

Siia kuuluvad reservid ja muud vahendid (näiteks raamatupidamisperioodi lõppemise järel edasi kantud kasum või kahjum, enne otsuse tegemist dividendi jaotuse või reservi eraldise kohta), mida ei jaotatud aktsionäridele.

| e) | sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks
  Siia kuuluvad laenukahjumite ja väärtuse vähendamise katteks moodustatud eraldised, kui neid ei tasaarvestata, samas varaliigis, mille alla nad statistika bilansis kuuluvad. |
| --- | --- |

e)

sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks

Siia kuuluvad laenukahjumite ja väärtuse vähendamise katteks moodustatud eraldised, kui neid ei tasaarvestata, samas varaliigis, mille alla nad statistika bilansis kuuluvad.

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Muud kohustused

„Muud kohustused“ on ülejäänut hõlmav kirje bilansi kohustuste poolel ning see on määratletud kui „Mujal hõlmamata kohustused“. RKPd võivad nõuda muude allkirjete esitamist lisaks neile, mis on osutatud käesoleva määruse „sellest“ jaotuse all.

Muude kohustuste alla võivad kuuluda:

| a) | tuletisinstrumentide negatiivse turuväärtusega positsioonid
  Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis, ja liigitada eraldi „sellest“-kirjena; |
| --- | --- |

a)

tuletisinstrumentide negatiivse turuväärtusega positsioonid

Statistikas kuuluvad siia tuletisinstrumentide positsioonid, mis tuleb esitada bilansis, ja liigitada eraldi „sellest“-kirjena;

| b) | vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad
  Vahekirjed on bilansijääk, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad; |
| --- | --- |

b)

vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad

Vahekirjed on bilansijääk, mis ei ole kirjendatud klientide nimele, kuid mis on siiski seotud klientide varaga, nt investeerimist, ülekandmist või arveldust ootavad varad;

| c) | transiitkirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad
  Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mis on liikumas ühelt andmeesitajalt teisele. Kirjed hõlmavad krediidiülekandeid, mis on võetud klientide arvetelt, ja muid kirjeid, mille eest andmeesitaja ei ole veel vastavat makset tasunud; |
| --- | --- |

c)

transiitkirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad

Siirdekirjed tähistavad (tavaliselt klientidele kuuluvaid) varasid, mis on liikumas ühelt andmeesitajalt teisele. Kirjed hõlmavad krediidiülekandeid, mis on võetud klientide arvetelt, ja muid kirjeid, mille eest andmeesitaja ei ole veel vastavat makset tasunud;

| d) | hoiustelt maksmisele kuuluvad kogunenud intressid
  Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse hoiustelt maksta olev intress bilansis vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule väljamaksmisele (s.o kassapõhiselt). Hoiustelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muude kohustuste“ alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast hoiusest ning esitatakse eraldi „sellest“-kirjena; |
| --- | --- |

d)

hoiustelt maksmisele kuuluvad kogunenud intressid

Tekkepõhise raamatupidamise üldpõhimõtte kohaselt kirjendatakse hoiustelt maksta olev intress bilansis vastavalt selle tekkimisele (s.o tekkepõhiselt), mitte tegelikule väljamaksmisele (s.o kassapõhiselt). Hoiustelt kogunenud intress liigitatakse brutosumma põhjal „Muude kohustuste“ alla. Kogunenud intress eraldatakse vastavast hoiusest ning esitatakse eraldi „sellest“-kirjena;

| e) | Võlaväärtpaberite emiteerimisest kogunenud intress, kui kogunenud intressi ei võeta arvesse „Emiteeritud võlaväärtpaberite“ all |
| --- | --- |

e)

Võlaväärtpaberite emiteerimisest kogunenud intress, kui kogunenud intressi ei võeta arvesse „Emiteeritud võlaväärtpaberite“ all

| f) | maksmisele kuuluvad dividendid; |
| --- | --- |

f)

maksmisele kuuluvad dividendid;

| g) | maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud põhitegevusega; nt tarnijatele võlgnetavad summad, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud; |
| --- | --- |

g)

maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud põhitegevusega; nt tarnijatele võlgnetavad summad, maksud, töötasud, sotsiaalmaksud;

| h) | eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks (nt pensionid, dividendid); |
| --- | --- |

h)

eraldised kolmandate isikute ees olevate kohustuste katteks (nt pensionid, dividendid);

| i) | tuletislepingute alusel tehtud tagatismaksed
  Tagatismaksed (tagatishoiuste alusel) liigitatakse üldjuhul „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“ (vt liik 9). Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tuvastada tegelikult maksmisele kuuluvate tagatishoiuseid, kuna samal kontol hoiustatakse erisuguseid tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, mida andmeesitajad saavad edasi laenata. Sellistel juhtudel võib need tagatised liigitada „muude kohustuste“ või „hoiuste näol esinevate kohustuste“ alla riigisisese tava kohaselt; |
| --- | --- |

i)

tuletislepingute alusel tehtud tagatismaksed

Tagatismaksed (tagatishoiuste alusel) liigitatakse üldjuhul „Hoiustega seonduvateks kohustusteks“ (vt liik 9). Kehtiva turutava keerukus võib muuta raskeks tuvastada tegelikult maksmisele kuuluvate tagatishoiuseid, kuna samal kontol hoiustatakse erisuguseid tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, või tagatishoiuseid, mida andmeesitajad saavad edasi laenata. Sellistel juhtudel võib need tagatised liigitada „muude kohustuste“ või „hoiuste näol esinevate kohustuste“ alla riigisisese tava kohaselt;

| j) | netosummad, mis makstakse tulevaste arveldusoperatsioonide eest väärpaberitega või välisvaluutatehingutega |
| --- | --- |

j)

netosummad, mis makstakse tulevaste arveldusoperatsioonide eest väärpaberitega või välisvaluutatehingutega

„Muude kohustuste“ hulgast võib välja arvata peaaegu kõik finantskohustustena esinevad finantsinstrumendid (need kajastatakse teistes bilansikirjetes), finantsinstrumendid, mis ei esine finantskohustustena, näiteks garantiid, kohustused, hallatud ja usalduslaenud (need kirjendatakse bilansiväliselt) ning mittefinantskohustused, näiteks kapitalikirjed kohustuste poolel (need sisalduvad kirjes „Kapital ja reservid“).

3. OSA

Sektorite määratlused

Sektorite liigitus liikmesriikides põhineb ESA 2010 standardil. Tabelis on esitatud üksikasjalik standardne sektorite ülevaade, mis riikide keskpangad (RKPd) võtavad üle riigisiseselt kohaldatavate kategooriatena käesoleva määruse kohaselt. Euroalal asuvad tehingupooled identifitseeritakse sektori järgi vastavalt Euroopa Keskpanga (EKP) poolt hallatavale statistilisele nimekirjale ja EKP poolt määratud tehingupoolte statistilisele liigitusele.

Väljaspool liikmesriike asuvate tehingupoolte sektori liigitus toimub kooskõlas SNA 2008-ga. Mõistet „rahaloomeasutus (RA)“ kasutatakse ainult liikmesriikide puhul. ELi väliste residentide liigitamises osutab mõiste RA SNA 2008 sektorite tähenduses keskpangale, hoiuseid kaasavale ettevõttele, v.a keskpank, ja rahaturufondile.

Tabel

Sektorite määratlused

| Sektor | Määratlus |
| --- | --- |
| RAd | Vt artikkel 1 |
| Valitsemissektor | Valitsemissektor (S.13) hõlmab institutsionaalseid üksusi, mis on turuvälised tootjad, kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalseid üksusi, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010 punktid 2.111 kuni 2.113) |
| Keskvalitsus | See allsektor (S.1311) hõlmab kõiki riigi administratiivseid üksusi ja teisi keskasutusi, mille pädevus ulatub tavaliselt üle kogu majandusterritooriumi, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine (ESA 2010 punkt 2.114)
  Käesoleva määruse eesmärgil hõlmab keskvalitsus ka liidu institutsioonid ja asutused, mis liigitatakse valitsemissektoriks (S.13). |
| Osariigi/liidumaa valitsus | Kõnealune allsektor (S.1312) koosneb avaliku halduse üksustest, mis on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused ja viivad ellu mõningaid valitsemissektori funktsioone, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine, allpool keskvalitsuse tasandit ning ülevalpool kohaliku omavalitsuse tasandit (ESA 2010 punkt 2.115). |
| Kohalik omavalitsus | Kõnealune allsektor (S.1313) hõlmab selliseid avaliku halduse asutuste liike, mille pädevus laieneb ainult majandusterritooriumi kohalikule osale, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused (ESA 2010 punkt 2.116). |
| Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid | Sotsiaalkindlustusfondide allsektor (S.1314) hõlmab kesktasandi, osariigi/liidumaa ja kohalikke institutsioonilisi üksusi, mis tegelevad peamiselt sotsiaaltoetuste pakkumisega ja vastavad järgmisele kahele kriteeriumile: a) seaduse või muu õigusnormi kohaselt on teatavatel rahvastiku rühmadel kohustus osaleda sotsiaalkindlustuse skeemis või maksta osamakseid ning b) valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamaksed ja sotsiaaltoetused sõltumatult oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana (ESA 2010 punkt 2.117). |
| Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid | Investeerimisfondid vastavalt määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) määratlusele. Allsektor hõlmab kõiki ühisinvesteerimisettevõtjaid, v.a rahaturufondid, kes investeerivad finants- ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine. |
| Muud finantsvahendusettevõtted, v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad | „Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide“ (S.125) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused (või hoiuste lähedased asendajad), investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega (ESA 2010 punktid 2.86 kuni 2.94).
  Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. Siia allsektorisse kuuluvad ka peakontorid, mille kõik tütarettevõtjad või enamik neist on finantsinstitutsioonid (ESA 2010, punktid 2.95 kuni 2.97).
  Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. See allsektor hõlmab muu hulgas valdusettevõtteid, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010 punktid 2.98 kuni 2.99). |
| Kindlustusseltsid | Kindlustusseltside allsektor (S.128) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010 punktid 2.100 kuni 2.104). |
| Pensionifondid | Pensionifondide allsektor (S.129) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli muid hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010, punktid 2.105 kuni 2.110). |
| Mittefinantsettevõtted | Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010, punktid 2.45 kuni 2.54). |
| Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid | Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks (ESA 2010 punktid 2.118 kuni 2.128).
  Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori poolt tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010 punktid 2.129 kuni 2.130). |
| Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud („Kodumajapidamiste“ alljaotus) | Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud, v.a kvaasiettevõtetena asutatud üksused, turu jaoks tootjad (ESA 2010 punkt 2.119d). |

Sektor

Määratlus

RAd

Vt artikkel 1

Valitsemissektor

Valitsemissektor (S.13) hõlmab institutsionaalseid üksusi, mis on turuvälised tootjad, kelle toodang on mõeldud individuaalseks ja kollektiivseks tarbimiseks, ning mida finantseeritakse kohustuslikest maksetest, mida teevad teistesse sektoritesse kuuluvad üksused, ja institutsionaalseid üksusi, mille põhitegevuseks on rahvatulu ja rikkuse ümberjaotamine (ESA 2010 punktid 2.111 kuni 2.113)

Keskvalitsus

See allsektor (S.1311) hõlmab kõiki riigi administratiivseid üksusi ja teisi keskasutusi, mille pädevus ulatub tavaliselt üle kogu majandusterritooriumi, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine (ESA 2010 punkt 2.114)

Käesoleva määruse eesmärgil hõlmab keskvalitsus ka liidu institutsioonid ja asutused, mis liigitatakse valitsemissektoriks (S.13).

Osariigi/liidumaa valitsus

Kõnealune allsektor (S.1312) koosneb avaliku halduse üksustest, mis on eraldiseisvad institutsionaalsed üksused ja viivad ellu mõningaid valitsemissektori funktsioone, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide juhtimine, allpool keskvalitsuse tasandit ning ülevalpool kohaliku omavalitsuse tasandit (ESA 2010 punkt 2.115).

Kohalik omavalitsus

Kõnealune allsektor (S.1313) hõlmab selliseid avaliku halduse asutuste liike, mille pädevus laieneb ainult majandusterritooriumi kohalikule osale, v.a riiklike sotsiaalkindlustusfondide kohalikud asutused (ESA 2010 punkt 2.116).

Riiklikud sotsiaalkindlustusfondid

Sotsiaalkindlustusfondide allsektor (S.1314) hõlmab kesktasandi, osariigi/liidumaa ja kohalikke institutsioonilisi üksusi, mis tegelevad peamiselt sotsiaaltoetuste pakkumisega ja vastavad järgmisele kahele kriteeriumile: a) seaduse või muu õigusnormi kohaselt on teatavatel rahvastiku rühmadel kohustus osaleda sotsiaalkindlustuse skeemis või maksta osamakseid ning b) valitsemissektor vastutab institutsiooni juhtimise eest, kehtestades või heaks kiites osamaksed ja sotsiaaltoetused sõltumatult oma rollist järelevalvet teostava organi või tööandjana (ESA 2010 punkt 2.117).

Investeerimisfondid, mis ei ole rahaturufondid

Investeerimisfondid vastavalt määruse (EL) nr 1073/2013 (EKP/2013/38) määratlusele. Allsektor hõlmab kõiki ühisinvesteerimisettevõtjaid, v.a rahaturufondid, kes investeerivad finants- ja/või mittefinantsvaradesse, kui eesmärgiks on avalikkuselt kaasatud kapitali investeerimine.

Muud finantsvahendusettevõtted, v.a kindlustusseltsid ja pensionifondid + finantsvahenduse abiettevõtted + varasid hoidvad finantsasutused ja laenuandjad

„Muud finantsvahendusettevõtted peale kindlustusseltside ja pensionifondide“ (S.125) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega, võttes institutsionaalsete üksuste ees kohustusi muul kujul kui raha, hoiused (või hoiuste lähedased asendajad), investeerimisfondide aktsiad/osakud või seoses kindlustus-, pensioni- ja muude standardsete tagatisskeemidega (ESA 2010 punktid 2.86 kuni 2.94).

Finantsvahenduse abiettevõtete allsektor (S.126) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mis tegelevad peamiselt finantsvahendusega tihedalt seotud tegevusega, kuid mis ei ole ise finantsvahendajad. Siia allsektorisse kuuluvad ka peakontorid, mille kõik tütarettevõtjad või enamik neist on finantsinstitutsioonid (ESA 2010, punktid 2.95 kuni 2.97).

Varasid hoidvate finantsasutuste ja laenuandjate allsektor (S.127) hõlmab kõiki finantsinstitutsioone ja kvaasikorporatiivseid finantsinstitutsioone, mis ei tegele finantsvahendusega ega osuta finantsabiteenuseid ning mille puhul enamiku nende vara või kohustustega ei kaubelda avatud turgudel. See allsektor hõlmab muu hulgas valdusettevõtteid, mis hoiavad tütarettevõtete grupi aktsiaid või osakuid kontrollitasemel ning mille peamine tegevus on omada gruppi, pakkumata mis tahes muid teenuseid ettevõtetele, milles vara hoitakse, st nad ei halda ega juhi teisi üksusi (ESA 2010 punktid 2.98 kuni 2.99).

Kindlustusseltsid

Kindlustusseltside allsektor (S.128) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb riskide koondamisest peamiselt otsekindlustuse või edasikindlustuse kujul (ESA 2010 punktid 2.100 kuni 2.104).

Pensionifondid

Pensionifondide allsektor (S.129) koosneb kõigist finantsinstitutsioonidest ja kvaasikorporatiivsetest finantsinstitutsioonidest, mille peamine tegevusala on finantsvahendus, mis tuleneb kindlustatud isikute sotsiaalsete riskide ja vajaduste koondamisest (sotsiaalkindlustus). Pensionifondid kui sotsiaalkindlustusskeemid pakuvad sissetulekut pensionile jäämisel ning sageli muid hüvitisi surma ja puude korral (ESA 2010, punktid 2.105 kuni 2.110).

Mittefinantsettevõtted

Mittefinantsettevõtete sektor (S.11) koosneb institutsionaalsetest üksustest, mis on iseseisvad juriidilised isikud ja turutootjad ning tegelevad peamiselt kaupade tootmise ja mittefinantsteenuste osutamisega. Sektorisse kuuluvad ka kvaasikorporatiivsed mittefinantsettevõtted (ESA 2010, punktid 2.45 kuni 2.54).

Kodumajapidamised ja kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta institutsioonid

Kodumajapidamiste sektor (S.14) hõlmab üksikisikuid või üksikisikute rühmasid kui tarbijaid ning kui ettevõtjaid, kes toodavad turukaupu ning osutavad mittefinants- ja finantsteenuseid (turutootjad), tingimusel et kaupade tootmise ja teenuste osutamisega ei tegele eraldiseisvad üksused, mida käsitatakse kvaasikorporatiivsete ettevõtetena. Siia kuuluvad ka üksikisikud või üksikisikute rühmad, kes toodavad kaupu ja osutavad mittefinantsteenuseid vaid enda lõpptarbeks (ESA 2010 punktid 2.118 kuni 2.128).

Kodumajapidamisi teenindavate kasumitaotluseta institutsioonide sektor (S.15) koosneb kasumitaotluseta institutsioonidest, mis on eraldiseisvad juriidilised isikud, kes teenindavad kodumajapidamisi ning on turuvälised eratootjad. Nende peamised ressursid on kodumajapidamiste kui tarbijate vabatahtlikud rahalised või mitterahalised maksed, valitsemissektori poolt tehtavad maksed ja omanditulu (ESA 2010 punktid 2.129 kuni 2.130).

Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud („Kodumajapidamiste“ alljaotus)

Füüsilisest isikust ettevõtjad ja juriidilise isiku õigusteta ühingud, v.a kvaasiettevõtetena asutatud üksused, turu jaoks tootjad (ESA 2010 punkt 2.119d).

---

III LISA

ARUANDLUS KOHUSTUSLIKU RESERVI EESMÄRGIL

1. OSA

Üldeeskirjad

| 1. | I lisa 2. osa tabelis 1 tärniga tähistatud lahtreid kasutatakse reservibaasi arvutamiseks määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) eesmärgil. Võlaväärtpaberite osas esitavad krediidiasutused tõendid reservibaasist välja arvatud kohustuste kohta või kohaldavad standardset mahaarvamist vastavalt Euroopa Keskpanga (EKP) näidatud kindlale protsendimäärale. Mustriga lahtrites tuleb väljad täita ainult krediidiasutustel, kelle suhtes kohaldatakse kohustusliku reservi nõuet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tabel 1 lahtrid, mis käsitlevad hoiuseid krediidiasutustes, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet, ei hõlma andmeesitajate kohustusi asutuste ees, mis on EKP kohustusliku reservi süsteemi kohaldamisest vabastatud, st asutused, mis on vabastatud muudel põhjustel kui saneerimismeetmed. Asutusi, mis on ajutiselt vabastatud kohustuslike reservide nõudest nende suhtes kohaldatavate saneerimismeetmete tõttu, käsitatakse asutustena, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet ning seetõttu on kohustused nende asutuste ees hõlmatud käesoleva osa tabeliga 1. Selle tabeliga on hõlmatud ka kohustused asutuste ees, kes seoses kindlasummalise vähendamise kohaldamisega ei pea tegelikult täitma Euroopa Keskpankade Süsteemi kohustusliku reservi nõuet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Olenevalt andmete kogumise riiklikust süsteemist ning ilma et see piiraks käesolevas määruses sätestatud mõistete ja liigituspõhimõtete täielikku järgimist, võivad krediidiasutused, mille suhtes kohaldatakse kohustuslike reservide nõuet, esitada alternatiivina reservibaasi arvutamiseks vajalikud andmed, v.a andmed vabalt kaubeldavate instrumentide kohta vastavalt tabelile allpool, kui see ei mõjuta I lisa 2. osa tabelis 1 mustrita lahtrites esitatud positsioone. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Allpool toodud tabelile vastav aruandlus peab rangelt järgima kooskõla I lisa 2. osa tabeliga 1.

  Tabel


  Reservibaas | Jäägid kohustuste osas, mis ei ole võlgnevused EKP, RKPde ja muude kohustusliku reserviga hõlmatud krediidiastuste ees (1) |
| --- | --- | --- |
| HOIUSTEGA SEONDUVAD KOHUSTUSED |
| (Euro ja välisvaluuta summad koos) | |
| | |
| 9. | HOIUSED KOKKU |

4.

Tabel

Reservibaas

Jäägid kohustuste osas, mis ei ole võlgnevused EKP, RKPde ja muude kohustusliku reserviga hõlmatud krediidiastuste ees (1)

HOIUSTEGA SEONDUVAD KOHUSTUSED

(Euro ja välisvaluuta summad koos)

9.

HOIUSED KOKKU

| | 9.1e + 9.1x |
| --- | --- |

9.1e + 9.1x

| | 9.2e + 9.2x |
| --- | --- |

9.2e + 9.2x

| | 9.3e + 9.3x |
| --- | --- |

9.3e + 9.3x

| | 9.4e + 9.4x |
| --- | --- |

9.4e + 9.4x

| | sellest: |
| --- | --- |

sellest:

| | 9.2e + 9.2x kokkulepitud tähtajaga |
| --- | --- |

9.2e + 9.2x kokkulepitud tähtajaga

| | üle kahe aasta |
| --- | --- |

üle kahe aasta

| | sellest: |
| --- | --- |

sellest:

Andmete esitamine vabatahtlik (2)

9.3e + 9.3x etteteatamistähtajaga lõpetatavad

üle kahe aasta

sellest:

9.4e + 9.4x repotehingud

Kohustuste seisud (3)

KAUBELDAVAD INSTRUMENDID

(Euro ja välisvaluuta summad koos)

| 11. | EMITEERITUD VÕLAVÄÄRTPABERID |
| --- | --- |

11.

EMITEERITUD VÕLAVÄÄRTPABERID

11e + 11x kokkulepitud tähtajaga

kuni kaks aastat

üle kahe aasta

2. OSA

Erinõuded krediidiasutusi hõlmava ühinemise korral

| 1. | Krediidiasutuste ühinemise korral arvutatakse ühendava asutuse reservibaas hoidmisperioodil, mis vahetult järgneb ühinemisele, kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikliga 12, agregeerides selle reservibaasi ja ühendatava asutuse reservibaasi, nagu ühinemine poleks toimunud, kasutades statistilist teavet, mis esitatakse käesoleva määruse alusel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kui lõikes 1 osutatud ühinemisega seotud ühendavat asutust ei liigitata lihtsustatud aruandlusega asutuseks, on käesoleva määruse kohaselt esitatava statistilise teabe viiteperioodid lõikes 1 osutatud arvutuse eesmärgil järgmised:






  a) | ühendatavate asutuste jaoks, kes lihtsustatud aruandlusega asutusteks, on asjaomase hoidmisperioodi viiteperiood sätestatud määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõikes 6; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

ühendatavate asutuste jaoks, kes lihtsustatud aruandlusega asutusteks, on asjaomase hoidmisperioodi viiteperiood sätestatud määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõikes 6;

| b) | ühendatavate asutuste jaoks, keda ei liigitata lihtsustatud aruandlusega asutusteks, on asjaomase hoidmisperioodi viiteperiood sätestatud määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõikes 5; |
| --- | --- |

b)

ühendatavate asutuste jaoks, keda ei liigitata lihtsustatud aruandlusega asutusteks, on asjaomase hoidmisperioodi viiteperiood sätestatud määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõikes 5;

| 3. | Kui lõikes 1 osutatud ühinemisega seotud ühendav asutus liigitatakse lihtsustatud aruandlusega asutuseks, on käesoleva määruse kohaselt esitatava statistilise teabe viiteperioodid lõikes 1 osutatud arvutuse eesmärgil järgmised:






  a) | ühendatavate asutuste jaoks, kes liigitatakse lihtsustatud aruandlusega asutusteks, on asjaomase hoidmisperioodi viiteperiood sätestatud määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõikes 6; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

ühendatavate asutuste jaoks, kes liigitatakse lihtsustatud aruandlusega asutusteks, on asjaomase hoidmisperioodi viiteperiood sätestatud määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõikes 6;

| b) | ühendatavate asutuste jaoks, keda ei liigitata lihtsustatud aruandlusega asutusteks, on viiteperiood varasem järgmistest:






  i. | asjaomase hoidmisperioodi viiteperiood kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõikega 5; või |
| --- | --- | --- |

b)

ühendatavate asutuste jaoks, keda ei liigitata lihtsustatud aruandlusega asutusteks, on viiteperiood varasem järgmistest:

i.

asjaomase hoidmisperioodi viiteperiood kooskõlas määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõikega 5; või

| ii. | Viiteperiood, mis eelnes viiteperioodile, mil ühinemine toimus. |
| --- | --- |

ii.

Viiteperiood, mis eelnes viiteperioodile, mil ühinemine toimus.

| 4. | Lõikes 1 osutatud arvutus on asjakohane ka edasiste hoidmisperioodide osas, mille puhul kehtib järgmine:






  a) | lõikes 1 osutatud ühendav asutus on lihtsustatud aruandlusega asutus; ja |
| --- | --- | --- |

4.

a)

lõikes 1 osutatud ühendav asutus on lihtsustatud aruandlusega asutus; ja

| b) | selle hoidmisperioodi jaoks asjaomane viiteperiood määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõike 6 alusel eelneb viiteperioodile, mil ühinemine jõustus. |
| --- | --- |

b)

selle hoidmisperioodi jaoks asjaomane viiteperiood määruse (EL) 2021/378 (EKP/2021/1) artikli 5 lõike 6 alusel eelneb viiteperioodile, mil ühinemine jõustus.

---

(1)  Reservibaas, arvutatud määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) I lisa 2.osa tabeli 1 („Kohustused”) järgmiste veergude summana: (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(f)-(g)+(h)+(i)+(j)+(k)

(2)  Andmeesitajad võivad täita seda aruandlusnõuet vabatahtliku aruandluse korras, s.t nad võivad esitada kas tegelikud andmed (kaasa arvatud nullväärtus) või kasutada märget „andmed puuduvad”. Kui andmeesitaja otsustab esitada tegelikud andmed, ei saa edaspidi kasutada märget „andmed puuduvad”.

(3)  Arvutatakse järgmise põhjal: määruse (EL) nr 1071/2013 (EKP/2013/33) I lisa 2.osa tabeli 1 („Kohustused”) veerg l või käesoleva määruse I lisa 2. osa tabeli 1 veerud n

---

IV LISA

MIINIMUMNÕUDED, MIDA PEAB TÄITMA TEGELIK ANDMEID ESITAV ÜLDKOGUM

Euroopa Keskpanga (EKP) statistilise aruandluse nõuete järgimiseks peavad andmeesitajad täitma järgmisi miinimumnõudeid.

| 1. | Edastamise miinimumnõuded:






  a) | andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

1.

Edastamise miinimumnõuded:

a)

andmed tuleb edastada õigeaegselt ja asjaomase RKP seatud tähtaegade jooksul;

| b) | statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomase RKP kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele; |
| --- | --- |

b)

statistilised aruanded tuleb esitada sellisel kujul ja sellises formaadis, mis vastab asjaomase RKP kehtestatud tehnilistele aruandlusnõuetele;

| c) | andmeesitaja peab andma asjaomasele RKP-le ühe või mitme kontaktisiku kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

andmeesitaja peab andma asjaomasele RKP-le ühe või mitme kontaktisiku kontaktandmed;

| d) | tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le. |
| --- | --- |

d)

tuleb järgida tehnilisi spetsifikatsioone, mis käsitlevad andmeedastust asjaomasele RKP-le.

| 2. | Täpsuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele) ja eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas; |
| --- | --- | --- |

2.

Täpsuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab olema õige: kõik lineaarkitsendused peavad olema täidetud (nt bilanss peab olema tasakaalus, vahesummad kokku peavad vastama lõppsummadele) ja eri aruandlussagedustega esitatud andmed peavad olema omavahel kooskõlas;

| b) | andmeesitajad peavad suutma anda teavet muutuste kohta, mis ilmnevad edastatud andmetest; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajad peavad suutma anda teavet muutuste kohta, mis ilmnevad edastatud andmetest;

| c) | statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomast RKPd teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada esimesel võimalusel; |
| --- | --- |

c)

statistiline teave peab olema täielik ning selles ei tohi olla pidevaid ega struktuurilisi lünki; puuduvatest andmetest tuleb asjaomast RKPd teavitada ja nende puudumist selgitada ning need tuleb esitada esimesel võimalusel;

| d) | andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks. |
| --- | --- |

d)

andmeesitajad peavad järgima proportsioone, ümardamispõhimõtteid ja kümnendkohti, mis RKPd on määranud andmete tehniliseks edastamiseks.

| 3. | Mõistete vastavuse miinimumnõuded:






  a) | statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sätestatud määratlustele ja liigitustele; |
| --- | --- | --- |

3.

Mõistete vastavuse miinimumnõuded:

a)

statistiline teave peab vastama käesolevas määruses sätestatud määratlustele ja liigitustele;

| b) | kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesoleva määruse kohase meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma; |
| --- | --- |

b)

kui nendest määratlustest ja liigitustest on kõrvale kaldutud, peavad andmeesitajad korrapäraselt kontrollima kasutatud meetme ja käesoleva määruse kohase meetme vahelist erinevust ja selle mõõtma;

| c) | andmeesitajad peavad suutma selgitada katkestusi edastatud andmetes võrdluses varasemate perioodide andmetega. |
| --- | --- |

c)

andmeesitajad peavad suutma selgitada katkestusi edastatud andmetes võrdluses varasemate perioodide andmetega.

| 4. | Andmete parandamise miinimumnõuded:
  Tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus. |
| --- | --- |

4.

Andmete parandamise miinimumnõuded:

Tuleb järgida EKP ja asjaomaste RKPde sätestatud põhimõtteid ja korda andmete parandamiseks. Korrapäraselt tehtavatest parandustest kõrvalekalduvatele parandustele tuleb lisada selgitus.

---

V LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus ja selle muudatused

| Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1). |
| --- |
| Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1375/2014, 10. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2014/51) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 77). |

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1071/2013, 24. september 2013, rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (uuesti sõnastatud) (EKP/2013/33) (ELT L 297, 7.11.2013, lk 1).

Euroopa Keskpanga määrus (EL) nr 1375/2014, 10. detsember 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1071/2013 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2014/51) (ELT L 366, 20.12.2014, lk 77).

---

VI LISA

Vastavustabel

| Määrus (EL) nr 1071/2013 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 2 |
| Artikkel 2 | Artikli 2 lõige 5 ja I lisa 1. osa punkt 1.3 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | - |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 1 punkti b alapunkt ii |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikli 5 lõiked 1 ja 3 | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 5 lõige 3 |
| Artikli 5 lõige 4 | - |
| Artikli 5 lõige 5 | - |
| Artikli 6 punktid a kuni c | Artikli 5 lõige 1, esimese lõigu punktid c ja d |
| Artikli 6 lõige d | - |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 |
| Artikli 8 lõiked 2 ja 3 | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikli 8 lõige 4 | Artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 9 lõike 1 punkt a | Artikli 9 lõike 1 esimese lõigu punkt a |
| Artikli 9 lõike 1 punkt b | Artikli 9 lõike 1 teine lõik ja artikli 9 lõike 5 teine lõik |
| Artikli 9 lõike 1 punkt c | Artikli 2 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 9 lõike 1 punkt d | Artikli 9 lõige 2 |
| Artikli 9 lõike 1 punkt e | Artikli 9 lõike 10 esimene lõik |
| Artikli 9 lõike 1 punkt f | Artikli 9 lõige 3 |
| Artikli 9 lõige 2 | Artikli 9 lõige 4 |
| Artikli 9 lõige 3 | Artikli 9 lõige 6 |
| Artikli 9 lõige 4 | - |
| Artikli 9 lõige 5 | Artikli 9 lõike 7 esimene lõik |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikli 14 lõige 1 | Artikkel 14 |
| Artikli 14 lõige 2 | I lisa 3. osa punkti 8 kolmas lõik |
| Artikli 14 lõike 3 esimene lause | I lisa 3. osa punkti 7 kolmanda lõigu teine lause |
| Artikli 14 lõike 3 teine lause | Artikli 2 lõike 7 teine lõik |
| Artikkel 15 | Artikkel 15 |
| Artikkel 16 | Artikkel 18 |
| I lisa 1. osa 1. jagu | I lisa 1. osa |
| I lisa 1. osa 2. jagu | - |
| I lisa 2. osa | I lisa 2. osa |
| I lisa 3. osa | I lisa 3. osa |
| I lisa 4. osa | I lisa 4. osa |
| I lisa 5. osa | I lisa 5. osa |
| I lisa 6. osa | I lisa 6. osa |
| I lisa 7. osa | I lisa 7. osa |
| II lisa 1. osa punkt 1 | II lisa |
| II lisa 1. osa punkti 2 alapunkt a | Artikli 6 lõige 1 |
| II lisa 1. osa punkti 2 alapunkt b | II lisa 1. osa punkti 2 alapunktid a ja c |
| II lisa 1. osa punkti 2 alapunkt c | II lisa 1. osa punkti 2 alapunktid b ja d |
| II lisa 2. osa | II lisa 2. osa |
| II lisa 2. osa 3. punkti viimane lause | Artikli 9 lõige 9 |
| II lisa 3. osa | II lisa 3. osa |
| III lisa 1. osa 1. jagu | III lisa 1. osa |
| III lisa 2. osa 1. jagu | Artikkel 6 |
| III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.1 | Artikli 2 lõige 24 |
| III lisa 2. osa 2. jao punktid 2.2 ja 2.3 ja tabel | III lisa 2. osa |
| III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.4 | Artikli 11 lõiked 3 ja 4 |
| IV lisa | IV lisa |

Määrus (EL) nr 1071/2013

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikli 2 lõige 5 ja I lisa 1. osa punkt 1.3

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

-

Artikli 3 lõige 3

Artikli 1 punkti b alapunkt ii

Artikli 3 lõige 4

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikli 5 lõiked 1 ja 3

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 lõige 2

Artikli 5 lõige 3

Artikli 5 lõige 4

-

Artikli 5 lõige 5

-

Artikli 6 punktid a kuni c

Artikli 5 lõige 1, esimese lõigu punktid c ja d

Artikli 6 lõige d

-

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikli 8 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

Artikli 8 lõiked 2 ja 3

Artikli 8 lõige 2

Artikli 8 lõige 4

Artikli 8 lõige 3

Artikli 9 lõike 1 punkt a

Artikli 9 lõike 1 esimese lõigu punkt a

Artikli 9 lõike 1 punkt b

Artikli 9 lõike 1 teine lõik ja artikli 9 lõike 5 teine lõik

Artikli 9 lõike 1 punkt c

Artikli 2 lõike 1 teine lõik

Artikli 9 lõike 1 punkt d

Artikli 9 lõige 2

Artikli 9 lõike 1 punkt e

Artikli 9 lõike 10 esimene lõik

Artikli 9 lõike 1 punkt f

Artikli 9 lõige 3

Artikli 9 lõige 2

Artikli 9 lõige 4

Artikli 9 lõige 3

Artikli 9 lõige 6

Artikli 9 lõige 4

-

Artikli 9 lõige 5

Artikli 9 lõike 7 esimene lõik

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikli 14 lõige 1

Artikkel 14

Artikli 14 lõige 2

I lisa 3. osa punkti 8 kolmas lõik

Artikli 14 lõike 3 esimene lause

I lisa 3. osa punkti 7 kolmanda lõigu teine lause

Artikli 14 lõike 3 teine lause

Artikli 2 lõike 7 teine lõik

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 18

I lisa 1. osa 1. jagu

I lisa 1. osa

I lisa 1. osa 2. jagu

-

I lisa 2. osa

I lisa 2. osa

I lisa 3. osa

I lisa 3. osa

I lisa 4. osa

I lisa 4. osa

I lisa 5. osa

I lisa 5. osa

I lisa 6. osa

I lisa 6. osa

I lisa 7. osa

I lisa 7. osa

II lisa 1. osa punkt 1

II lisa

II lisa 1. osa punkti 2 alapunkt a

Artikli 6 lõige 1

II lisa 1. osa punkti 2 alapunkt b

II lisa 1. osa punkti 2 alapunktid a ja c

II lisa 1. osa punkti 2 alapunkt c

II lisa 1. osa punkti 2 alapunktid b ja d

II lisa 2. osa

II lisa 2. osa

II lisa 2. osa 3. punkti viimane lause

Artikli 9 lõige 9

II lisa 3. osa

II lisa 3. osa

III lisa 1. osa 1. jagu

III lisa 1. osa

III lisa 2. osa 1. jagu

Artikkel 6

III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.1

Artikli 2 lõige 24

III lisa 2. osa 2. jao punktid 2.2 ja 2.3 ja tabel

III lisa 2. osa

III lisa 2. osa 2. jao punkt 2.4

Artikli 11 lõiked 3 ja 4

IV lisa

IV lisa

---

OTSUSED

| 3.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/86

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/380,

1. märts 2021,

millega kiidetakse heaks uluksigadel leviva sigade Aafrika katku likvideerimise programm Saksamaa teatavates piirkondades

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 1248 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade Aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade Aafrika katkuga, (1) eriti selle artikli 16 lõike 1 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2002/60/EÜ on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui on saadud ametlik kinnitus sigade Aafrika katku juhtumi kohta uluksigadel. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2002/60/EÜ on sätestatud liidu miinimummeetmed, mida on vaja võtta sigade Aafrika katku tõrjeks, sealhulgas meetmed, mida kohaldatakse siis, kui on saadud ametlik kinnitus sigade Aafrika katku juhtumi kohta uluksigadel.

| (2) | Lisaks on komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (2) sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides või nende piirkondades, nagu on loetletud kõnealuse otsuse lisas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“), ning kõikides liikmesriikides seoses uluksigade liikumise ning teabe esitamise kohustustega. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi, sh loetelu kõrge riskiga piirkondadest. Kõnealust lisa on muudetud mitu korda, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra muutumist liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks on komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (2) sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides või nende piirkondades, nagu on loetletud kõnealuse otsuse lisas (edaspidi „asjaomased liikmesriigid“), ning kõikides liikmesriikides seoses uluksigade liikumise ning teabe esitamise kohustustega. Rakendusotsuse 2014/709/EL lisas on piiritletud ja loetletud asjaomaste liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis kõnealuse taudiga seoses on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riskitaseme järgi, sh loetelu kõrge riskiga piirkondadest. Kõnealust lisa on muudetud mitu korda, et võtta arvesse sigade Aafrika katku epidemioloogilise olukorra muutumist liidus, mida on vaja kajastada kõnealuses lisas.

| (3) | 2020. aastal teatas Saksamaa komisjonile sigade Aafrika katku esinemisest uluksigadel ning rakendas nõuetekohaselt direktiiviga 2002/60/EÜ ette nähtud tauditõrjemeetmeid. |
| --- | --- |

(3)

2020. aastal teatas Saksamaa komisjonile sigade Aafrika katku esinemisest uluksigadel ning rakendas nõuetekohaselt direktiiviga 2002/60/EÜ ette nähtud tauditõrjemeetmeid.

| (4) | Praegust epidemioloogilist olukorda arvesse võttes esitas Saksamaa komisjonile 11. detsembril 2020 kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 16 sigade Aafrika katku likvideerimise programmi (edaspidi „likvideerimisprogramm“). |
| --- | --- |

(4)

Praegust epidemioloogilist olukorda arvesse võttes esitas Saksamaa komisjonile 11. detsembril 2020 kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 16 sigade Aafrika katku likvideerimise programmi (edaspidi „likvideerimisprogramm“).

| (5) | Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on viimati muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/123, (3) et võtta muu hulgas arvesse Saksamaal aset leidnud sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel, ning kõnealuse lisa I ja II osas on nüüd loetletud Saksamaal asuvad nakkuspiirkonnad. |
| --- | --- |

(5)

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa on viimati muudetud komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/123, (3) et võtta muu hulgas arvesse Saksamaal aset leidnud sigade Aafrika katku juhtumeid uluksigadel, ning kõnealuse lisa I ja II osas on nüüd loetletud Saksamaal asuvad nakkuspiirkonnad.

| (6) | Komisjon on Saksamaa esitatud likvideerimisprogrammi läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 16 sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks likvideerimisprogramm heaks kiita. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on Saksamaa esitatud likvideerimisprogrammi läbi vaadanud ja leiab, et see vastab direktiivi 2002/60/EÜ artiklis 16 sätestatud nõuetele. Seepärast tuleks likvideerimisprogramm heaks kiita.

| (7) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks Saksamaa poolt 11. detsembril 2020 kooskõlas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 16 lõikega 1 esitatud programm, milles käsitletakse sigade Aafrika katku likvideerimist uluksigadel rakendusotsuse 2014/709/EL lisas osutatud piirkondades.

Artikkel 2

Saksamaa jõustab likvideerimisprogrammi rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevale järgneva 30 päeva jooksul.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 1. märts 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27.

1

(2)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

2

(3)  Komisjoni 2. veebruari 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/123, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa (ELT L 38, 3.2.2021, lk 63).

3

---