# Euroopa Liidu C 134/12.

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 47. köide12. mai 2004 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 134

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

47. köide12. mai 2004

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Komisjon |
| 2004/C 134/1 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2004/C 134/2 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3390 — Thales/Diehl/DLE) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 2 |
| 2004/C 134/3 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.3453 — CTS/HGK/Knapsack/JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 3 |
| 2004/C 134/4 | Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3420 — GIMD/Socpresse) (
  1
  ) | 4 |
| 2004/C 134/5 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.3346 — NYK Reefers/LauritzenCool/LCL JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  ) | 5 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2004/C 134/6 | Koostööleping — Euroopa Keskpanga (EKP) ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahel | 6 |
| 2004/C 134/7 | Euroopa Keskpanga arvamus, 16. aprill 2004, — Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb euro müntidega sarnanevaid medaleid ja märke (K(2004) 39 lõplik)(CON/2004/13) | 11 |
| 2004/C 134/8 | Euroopa Keskpanga arvamus, 19. aprill 2004, — Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb andmete koostamist ja edastamist valitsussektori kvartaalse võla kohta (K(2003) 761 lõplik) (CON/2004/14) | 14 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Komisjon

2004/C 134/1

Euro vahetuskurss

1

2004/C 134/2

Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3390 — Thales/Diehl/DLE) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

2

2004/C 134/3

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.3453 — CTS/HGK/Knapsack/JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

3

2004/C 134/4

Eelteatis koondumise kohta (Toimik COMP/M.3420 — GIMD/Socpresse) (
  1
  )

1

4

2004/C 134/5

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.3346 — NYK Reefers/LauritzenCool/LCL JV) — Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda (
  1
  )

1

5

Euroopa Keskpank

2004/C 134/6

Koostööleping — Euroopa Keskpanga (EKP) ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahel

6

2004/C 134/7

Euroopa Keskpanga arvamus, 16. aprill 2004, — Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb euro müntidega sarnanevaid medaleid ja märke (K(2004) 39 lõplik)(CON/2004/13)

11

2004/C 134/8

Euroopa Keskpanga arvamus, 19. aprill 2004, — Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb andmete koostamist ja edastamist valitsussektori kvartaalse võla kohta (K(2003) 761 lõplik) (CON/2004/14)

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Komisjon

| 12.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/1

---

Euro vahetuskurss (1)

11. mai 2004

(2004/C 134/01)

1 euro ==

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2309 |
| JPY | Jaapani jeen | 134,38 |
| DKK | Taani kroon | 7,4371 |
| GBP | Inglise nael | 0,6693 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1885 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5188 |
| ISK | Islandi kroon | 88,47 |
| NOK | Norra kroon | 8,4665 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5818 |
| CZK | Tšehhi kroon | 31,766 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 250,33 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6614 |
| MTL | Malta liir | 0,4265 |
| PLN | Poola zlott | 4,521 |
| ROL | Rumeenia leu | 40 843 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,91 |
| SKK | Slovakkia kroon | 39,815 |
| TRL | Türgi liir | 1 774 400 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7169 |
| CAD | Kanada dollar | 1,6255 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,6007 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8848 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,1109 |
| KRW | Korea won | 1 421,50 |
| ZAR | Lõuna- Aafrika rand | 7,6005 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2309

JPY

Jaapani jeen

134,38

DKK

Taani kroon

7,4371

GBP

Inglise nael

0,6693

SEK

Rootsi kroon

9,1885

CHF

Šveitsi frank

1,5188

ISK

Islandi kroon

88,47

NOK

Norra kroon

8,4665

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5818

CZK

Tšehhi kroon

31,766

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

250,33

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6614

MTL

Malta liir

0,4265

PLN

Poola zlott

4,521

ROL

Rumeenia leu

40 843

SIT

Sloveenia talaar

239,91

SKK

Slovakkia kroon

39,815

TRL

Türgi liir

1 774 400

AUD

Austraalia dollar

1,7169

CAD

Kanada dollar

1,6255

HKD

Hong Kongi dollar

9,6007

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8848

SGD

Singapuri dollar

2,1109

KRW

Korea won

1 421,50

ZAR

Lõuna- Aafrika rand

7,6005

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 12.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/2

---

EELTEATIS KOONDUMISE KOHTA

(Toimik COMP/M.3390 — Thales/Diehl/DLE)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2004/C 134/02)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 30. aprillil 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (2)) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad Thales S.A. (“Thales”, Prantsusmaa) ja Diehl Stiftung & Co. (Diehl, Saksamaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja Diehl Luftfahrtelektronik GmbH (“DLE”), mille üle Diehl'il on valitsev mõju antud momendil, aktsiate või osade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

30. aprillil 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (2)) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtjad Thales S.A. (“Thales”, Prantsusmaa) ja Diehl Stiftung & Co. (Diehl, Saksamaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja Diehl Luftfahrtelektronik GmbH (“DLE”), mille üle Diehl'il on valitsev mõju antud momendil, aktsiate või osade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja Thales: professionaalne elektroonika ja kaitsesüsteemid, kaasaarvatud lennundusseadmed tsiviil- ja sõjalennukitele, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja Thales: professionaalne elektroonika ja kaitsesüsteemid, kaasaarvatud lennundusseadmed tsiviil- ja sõjalennukitele,

| — | ettevõtja Diehl: mitmel alal tegutsev tööstusgrupp, mille tegevuste hulka kuulub muuhulgas ka lennundustehnika, |
| --- | --- |

—

ettevõtja Diehl: mitmel alal tegutsev tööstusgrupp, mille tegevuste hulka kuulub muuhulgas ka lennundustehnika,

| — | ettevõtja DLE: tsiviillennundus- ja kaitsetehnoloogiatooted, iseäranis lennuki valgustus, kabiini süsteemid ja elektrooniline sisseseade pürotehniliseks simulatsiooniks. |
| --- | --- |

—

ettevõtja DLE: tsiviillennundus- ja kaitsetehnoloogiatooted, iseäranis lennuki valgustus, kabiini süsteemid ja elektrooniline sisseseade pürotehniliseks simulatsiooniks.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EMÜ) nr 4064/89 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 (3) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EMÜ) nr 4064/89 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 (3) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viide COMP/M.3390 — Thales/Diehl/DLE):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viide COMP/M.3390 — Thales/Diehl/DLE):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1; parandus EÜT L 257, 21.9.1990, lk. 13.

(2)  EÜT L 180, 9. 7. 1997, lk. 1; parandus EÜT L 40, 13.2.1998, lk. 17.

(3)  EÜT L C 217, 29.7.2000, lk. 32.

---

| 12.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/3

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.3453 — CTS/HGK/Knapsack/JV)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2004/C 134/03)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 30. aprillil 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (2)) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Container-Terminal GmbH Rhein-See-Land-Service (“CTS”), mille üle Imperial Holding Ltd-l on valitsev mõju; ettevõtja Häfen-und Güterverkehr Köln AG (“HGK”), mille üle Stadtwerke Köln GmbH-l on valitsev mõju ning ettevõtja InfraServ GmbH&Co. Knapsack KG (“InfraServ Knapsack”), mille üle BASF GmbH, Royal Dutch Shell Group-il, Celanese AG-l ja Clariant AG-l on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Knapsack Cargo GmbH (“KCG”) üle aktsiate ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

30. aprillil 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (2)) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Container-Terminal GmbH Rhein-See-Land-Service (“CTS”), mille üle Imperial Holding Ltd-l on valitsev mõju; ettevõtja Häfen-und Güterverkehr Köln AG (“HGK”), mille üle Stadtwerke Köln GmbH-l on valitsev mõju ning ettevõtja InfraServ GmbH&Co. Knapsack KG (“InfraServ Knapsack”), mille üle BASF GmbH, Royal Dutch Shell Group-il, Celanese AG-l ja Clariant AG-l on valitsev mõju, omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Knapsack Cargo GmbH (“KCG”) üle aktsiate ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja CTS: konteinerterminalide liiklus, käitlemisteenused ja sellega seotud teenused, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja CTS: konteinerterminalide liiklus, käitlemisteenused ja sellega seotud teenused,

| — | ettevõtja HGK: sadamate liiklus, sadamalasti käitlemisteenused, raudteeliiklus, raudtee lastivedu, |
| --- | --- |

—

ettevõtja HGK: sadamate liiklus, sadamalasti käitlemisteenused, raudteeliiklus, raudtee lastivedu,

| — | ettevõtja InfraServ Knapsack: keemiaettevõtete tööstuslike piirkondade liikumine, |
| --- | --- |

—

ettevõtja InfraServ Knapsack: keemiaettevõtete tööstuslike piirkondade liikumine,

| — | ettevõtja KCG: konteinerterminalide liiklus, käitlemisteenused ja sellega seotud teenused. |
| --- | --- |

—

ettevõtja KCG: konteinerterminalide liiklus, käitlemisteenused ja sellega seotud teenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EMÜ) nr 4064/89 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 (3) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EMÜ) nr 4064/89 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 (3) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viide COMP/M.3453 — CTS/HGK/Knapsack/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viide COMP/M.3453 — CTS/HGK/Knapsack/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1; parandus EÜT L 257, 21.9.1990, lk. 13.

(2)  EÜT L 180, 9.7.1997, lk. 1; parandus EÜT L 40, 13.2.1998, lk. 17.

(3)  EÜT L C 217, 29.7.2000, lk. 32.

---

| 12.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/4

---

Eelteatis koondumise kohta

(Toimik COMP/M.3420 — GIMD/Socpresse)

(2004/C 134/04)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 30. aprillil 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (2)) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Groupe Industriel Marchel Dassault (“GIMD”, Prantsusmaa), mille üle Dassault grupil on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Socpresse (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

30. aprillil 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (2)) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Groupe Industriel Marchel Dassault (“GIMD”, Prantsusmaa), mille üle Dassault grupil on valitsev mõju, omandab täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Socpresse (Prantsusmaa) üle aktsiate või osade ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja GIMD: trükiajakirjade avaldamine, ajalehtede trükkimine, lennundus ja arvutiteenused, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja GIMD: trükiajakirjade avaldamine, ajalehtede trükkimine, lennundus ja arvutiteenused,

| — | ettevõtja Socpresse: rahvuslike päevalehtede ja regionaalsete ajalehtede trükkimine, ajakirjade ja kuulutuste ajalehtede trükkimine, Pariisi piirkonna ajalehtede trükkimine ja jaotamine. |
| --- | --- |

—

ettevõtja Socpresse: rahvuslike päevalehtede ja regionaalsete ajalehtede trükkimine, ajakirjade ja kuulutuste ajalehtede trükkimine, Pariisi piirkonna ajalehtede trükkimine ja jaotamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EMÜ) nr 4064/89 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EMÜ) nr 4064/89 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viide COMP/M.3420 — GIMD/Socpresse):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viide COMP/M.3420 — GIMD/Socpresse):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1; parandus EÜT L 257, 21.9.1990, lk. 13.

(2)  EÜT L 180, 9.7.1997, lk. 1; parandus EÜT L 40, 13.2.1998, lk. 17.

---

| 12.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.3346 — NYK Reefers/LauritzenCool/LCL JV)

Juhtumi puhul võidakse kohaldada lihtsustatud korda

(2004/C 134/05)

(EMPs kohaldatav tekst)

| 1. | 30. aprillil 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (2)) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Reefers Limited (“NYK Reefers”, ÜK) ja NYK, mis kuulub Japanese NYK Group kontserni, omandab ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LauritzenCool Logistics AB (“LCL”, Rootsi) üle ettevõtja LCL LauritzenCool AB (“LauCool”, Rootsi) 50 % aktsiate ostmise kaudu. |
| --- | --- |

1.

30. aprillil 2004 sai komisjon teatise kavandatava koondumise kohta vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (2)) artiklile 4, mille kohaselt ettevõtja Reefers Limited (“NYK Reefers”, ÜK) ja NYK, mis kuulub Japanese NYK Group kontserni, omandab ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LauritzenCool Logistics AB (“LCL”, Rootsi) üle ettevõtja LCL LauritzenCool AB (“LauCool”, Rootsi) 50 % aktsiate ostmise kaudu.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | ettevõtja NYK Reefers: külmutuslaevade juhtimine, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

ettevõtja NYK Reefers: külmutuslaevade juhtimine,

| — | ettevõtja NYK Group: ülemaailmsed logistikateenused, |
| --- | --- |

—

ettevõtja NYK Group: ülemaailmsed logistikateenused,

| — | ettevõtja LCL: kergesti riknevate toodete transpordi ukselt-uksele pakkumise teenused, |
| --- | --- |

—

ettevõtja LCL: kergesti riknevate toodete transpordi ukselt-uksele pakkumise teenused,

| — | ettevõtja LauCool: kergesti riknevate toodete transpordi rahvusvaheline kaubandus. |
| --- | --- |

—

ettevõtja LauCool: kergesti riknevate toodete transpordi rahvusvaheline kaubandus.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EMÜ) nr 4064/89 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 (3) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et koondumine, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EMÜ) nr 4064/89 reguleerimisalasse. Kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4064/89 (3) tuleb märkida, et käesolevat juhtumit võidakse käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viide COMP/M.3346 — NYK Reefers/LauritzenCool/LCL JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Tähelepanekuid võib saata komisjonile faksi teel (faksi nr (32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viide COMP/M.3346 — NYK Reefers/LauritzenCool/LCL JV):

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Brussels

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1; parandus EÜT L 257, 21.9.1990, lk. 13.

(2)  EÜT L 180, 9.7.1997, lk. 1; parandus EÜT L 40, 13.2.1998, lk. 17.

(3)  EÜT L C 217, 29.7.2000, lk. 32.

---

Euroopa Keskpank

| 12.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/6

---

KOOSTÖÖLEPING

Euroopa Keskpanga (EKP) ja Rahvusvahelise Kriminaalpolitsei Organisatsiooni (Interpol) vahel

(2004/C 134/06)

PREAMBUL

Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon — Interpol, (“Interpol”), mis on rahvusvaheline organisatsioon asukohaga 200, quai Charles de Gaulle, 69006 Lyon, Prantsusmaa ja mida esindab peasekretär Ronald K. Noble,

ja

Euroopa Keskpank (“EKP”) asukohaga Kaiserstrasse 29, D-60311 Frankfurt, Saksamaa, mida esindab president Jean-Claude Trichet,

edaspidi nimetatud koos “pooled” või üksikult “pool”,

jagades ühist tahet tegeleda euro võltsimisest tulenevate üldiste ohtudega ja soovides koordineerida oma jõupingutusi neile pandud ülesannete raames ja teha koostööd oma pädevuse ulatuses, eelkõige euro pangatähtede võltsimise avastamise valdkonnas,

tõdedes, et Interpol vastutab suurima võimaliku vastastikuse abi tagamise ja edendamise eest kriminaalpolitsei asutuste vahel asjaomastes riikides kehtivate seaduste piirides ja kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooni mõttega,

arvestades, et Interpol on aidanud arendada vahetut rahvusvahelist koostööd raha võltsimise takistamisel ja selle eest karistamisel, nagu on ette nähtud 20. aprillil 1929. aastal Genfis allakirjutatud rahvusvahelise rahavõltsimise vastu võitlemise konventsiooniga (1),

meenutades, et EKP-l on ainuõigus lubada pangatähtede emiteerimine nendes Euroopa Liidu liikmesriikides, mis on ühisrahana kasutusele võtnud euro ja et see ainuõigus hõlmab euro võltsimise vastu kaitsmise vastutust,

tunnustades, et EKP-l on aktiivne osa euro võltsimise ärahoidmisel ja avastamisel,

märkides järgmist: suunisega EKP/1999/3 euro pangatähtede teatud sätete kohta, mida on muudetud 26. augustil 1999. aastal (2), asutati EKP juures võltsingute analüüsi keskus (Counterfeit Analysis Centre, “CAC”), et tsentraliseerida võltsitud euro pangatähtede tehnilist analüüsi ja euro võltsimisega seotud andmeid; EKP valeraha andmebaas (Counterfeit Currency Database, “CCD”), mis asutati samuti suunisega EKP/1999/3, on 8. novembri 2001. aasta otsusega EKP/2001/11 (võltsimise järelevalve süsteemile juurdepääsu teatud tingimuste kohta) (3) ümber nimetatud võltsimise järelevalve süsteemiks (Counterfeit Monitoring System, CMS); nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2001, mis sätestab euro võltsimise vastu kaitsmise meetmed (4), eelkõige selle artikkel 3, sätestab, et EKP peab koguma ja säilitama mitteliikmesriikides avastatud euro pangatähtede ja müntide võltsimisega seotud tehnilisi ja statistilisi andmeid,

võttes arvesse, et Interpoli sidetöötlussüsteemi volitatud kasutajate hulka kuuluvad praegu Interpoli riiklikud keskbürood ja allbürood, allpiirkondlikud bürood, Bangkoki kontaktasutus ja ÜRO Kosovo missioon (United Nations Interim Administration Mission in Kosovo) ja et CMS volitatud kasutajad on ka Euroopa Liidu liikmesriikide pädevad siseriiklikud ametiasutused, sealhulgas siseriiklikud analüüsikeskused ja riiklikud müntide analüüsi keskused, pärast vastavate kahepoolsete kokkulepete ja lepingute sõlmimist ka Euroopa Komisjon, Euroopa tehnika- ja teaduskeskus, Euroopa Politseiamet (Europol) ja kolmandate riikide poolt määratud ametiasutused või keskused,

märkides, et EKP võib kehtestada Interpoli tulevase juurdepääsu CMS-le poolte poolt otsustatud tingimustel, ja

olles saanud EKP nõukogu heakskiidu käesoleva lepingu sisule 22. mail 2003. aastal ja Interpoli üldkogu heakskiidu käesoleva lepingu sisule 1. oktoobril 2003. aastal,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesoleva lepingu eesmärk on luua raamistik pooltevaheliseks koostööks nende vastavate pädevuste piirides ja arvestades nende vastavat reglementi, et seega lihtsustada euro pangatähtede võltsimise ärahoidmist ja avastamist kogu maailmas, eelkõige riikides, mis ei kuulu Euroopa Liitu.

2.   Käesolev leping täiendab Interpoli ja Europoli vahelisi lepinguid ja muid kokkuleppeid, samuti EKP ja Europoli vahelisi lepinguid ja muid kokkuleppeid. Selle tingimused ei kitsenda 5. novembril 2001. aastal Interpoli ja Europoli vahel allakirjutatud lepingut ega Interpoli peasekretäri ja Europoli direktori 5. novembril 2001. aastal allakirjutatud ühisalgatust raha, eelkõige euro, võltsimisega võitlemise kohta. Lisaks ei mõjuta käesolev leping ei Europoli ja EKP vahelisel 13. detsembril 2001. aastal allakirjutatud lepingul (5) põhinevat koostööd ega menetlust ja see ei kitsenda nimetatud lepingus sätestatud õigusi ja kohustusi. Käesoleva lepingu vastuolu korral mis tahes eespool nimetatud lepingu või kokkuleppega kohaldatakse vaidluste lahendamisele artiklis 10 sätestatud korda.

Artikkel 2

Teabevahetus

1.   Kui poolte reglementidest ja teabe konfidentsiaalsena hoidmise kokkulepetest ei tulene teisiti, toimub poolte vahel teabe ja dokumentide vahetus artikli 1 lõikes 1 osutatud ühishuvi asjades käesoleva lepingu eesmärgi ja sätetega kooskõlas ja see ei hõlma andmeid, mis seonduvad identifitseeritud üksikisiku või identifitseeritavate üksikisikutega.

2.   Ühelt poolelt teisele edastatud teabe muutmise või kustutamise korral teatab saatev pool sellest viivitamatult vastuvõtvale poolele.

Artikkel 3

Interpoli kohustused

1.   Juhul kui järgmised kohustused on seotud teabe või materjaliga, mille Interpol on saanud ametlikke kanaleid mööda ühelt oma liikmetest, sõltub Interpoli kohustus saata see teave või materjal EKP-le asjaolust, kas Interpol on saanud asjaomaselt liikmelt eelnevalt loa teabe või materjali EKP-le edastamiseks. Interpol annab oma parima, et saavutada üldine eelvolitus, mille asjaomane liige võib teatavatel juhtudel tagasi võtta.

2.   Juhul kui Interpol saab teavet euro pangatähtede uut tüüpi võltsingute kohta, peab ta viivitamatult telefoni teel või muul poolte vahel kokku lepitud viisil teatama sellest EKP-le.

3.   Interpol peab EKP-le viivitamatult saatma tema poolt saadud või muul viisil tema valduses olevate euro pangatähtede võltsingute näidised. Kui võimalik, peab Interpol EKP-le andma piisaval hulgal näidiseid edasisaatmiseks Euroopa Liidu liikmesriikide siseriiklikele analüüsikeskustele.

4.   Näidistega peab kaasas olema aruanne ja järgmine teave, kui see on olemas:

| a) | võetusega saadud või leitud võltsingute koguarv; |
| --- | --- |

a)

võetusega saadud või leitud võltsingute koguarv;

| b) | võetuse või leiu kuupäev ja asukoht; ja |
| --- | --- |

b)

võetuse või leiu kuupäev ja asukoht; ja

| c) | osutus, kas võltsingute allikas on pädeva ametiasutuse poolt kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

c)

osutus, kas võltsingute allikas on pädeva ametiasutuse poolt kindlaks tehtud.

5.   Juhul kui Interpol ei saa mingil põhjusel EKP-le ühtki lõikes 3 osutatud näidist saata, saadab ta selle asemel vastavate näidiste skaneeritud kujutised koos lisas toodud täidetud vormiga “Reported Euro Counterfeits”.

Artikkel 4

EKP kohustused

1.   EKP annab Interpolile teavet ehtsate euro pangatähtede tehnilise kirjelduse ja tehniliste omaduste kohta.

2.   EKP annab Interpolile võltsitud euro pangatähtedega seotud piisavad statistilised ja tehnilised andmed, sealhulgas vajaduse korral üksikasjaliku tehnilise analüüsi nende võltsitud euro pangatähtede kohta, mida liigitatakse tavalist liiki võltsinguteks, et Interpol saaks neid identifitseerida.

3.   EKP annab Interpolile mis tahes talle kättesaadavat asjakohast teavet, sealhulgas mis tahes analüüsi tulemused EKP-le Interpoli poolt artikli 3 kohaselt saadetud näidiste kohta.

4.   EKP tagab, et Interpoli poolt talle saadetud näidiseid hoitakse turvaliselt. Interpoli taotlusel tagastab EKP Interpolilt saadud näidised, kasutades ühiselt kokkulepitud tarneviisi.

5.   EKP võtab enda kanda Interpoli poolt teabe, dokumentide või muu materjali EKP-le käesoleva lepingu tingimustel edastamisel kantud kullerikulud.

6.   EKP võib käesoleva lepingu ulatuses osutada Interpolile täiendavat tehnilist abi.

Artikkel 5

Koolitustegevus

Pooled koordineerivad oma vastavat koolitustegevust osas, mis puudutab euro pangatähtede võltsimise ärahoidmise ja avastamise koolitust. EKP võib koostöös Interpoliga sellise koolitustegevuse jaoks tehnilist abi anda.

Artikkel 6

Kontaktisikud

1.   Käesoleva lepingu eesmärgile vastavad kontaktisikud lepitakse kokku EKP ja Interpoli vahelises kirjavahetuses.

2.   Pooled võivad eraldi kokku leppida Interpoli jaoks EKP kontaktametniku määramises käesoleva lepinguga kooskõlas olevate eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 7

Turvalisus ja konfidentsiaalsus

1.   Pooled tagavad, et käesoleva lepingu alusel saadava teabe ja selle teabe töötlemise suhtes kohaldatakse turvalisuse ja konfidentsiaalsuse standardeid, mis on vähemalt samaväärsed vastavat teavet andva poole standarditega.

2.   Pooled teatavad teineteisele oma vastavatest turvalisuse ja konfidentsiaalsuse nõuetest kirjavahetuse teel. Sellel eesmärgil võivad nad koostada võrdleva tabeli, milles esitatakse eelmises lõikes osutatud nõuete ja kaitsetaseme vastavus.

3.   Interpol võib EKP-lt käesoleva lepingu kohaselt saadud teabe edastada Interpoli sidetöötlussüsteemi volitatud kasutajale ilma EKP eelneva otsese nõusolekuta. Mis tahes selliselt edastatud teabe osas kohaldatakse samu kasutus- ja edastamispiiranguid, mida kohaldatakse Interpoli suhtes.

4.   EKP võib edastada käesoleva lepingu kohaselt Interpolilt saadud teabe volitatud CMS kasutajatele ilma Interpoli eelneva otsese nõusolekuta. Mis tahes selliselt edastatud teabe osas kohaldatakse samu kasutus- ja edastamispiiranguid, mida kohaldatakse EKP suhtes.

5.   Pooled võivad kindlaks määrata täiendavaid piiranguid käesoleva lepingu tingimustel antud teabe kasutamisele või levitamisele. Vastuvõttev pool on kohustatud mis tahes selliseid piiranguid järgima.

6.   Käesolevast erinevatel juhtudel ei või pool edastada teiselt poolelt saadud teavet, dokumente või näidiseid kolmandale poolele ilma teavet, dokumente või näidiseid andnud poole eelneva kirjaliku otsese nõusolekuta.

Artikkel 8

Vastutus

Juhul kui ühele poolele või üksikisikule tekitatakse teise poole poolt kahju teabe lubamatu levitamisega või ebaõige teabe andmisega käesoleva lepingu raames, vastutab see pool vastava kahju eest. Kahju kindlaksmääramine ja hüvitamine käesoleva artikli kohaselt toimub poolte vahel artiklis 10 sätestatud korras.

Artikkel 9

Eesõigused ja puutumatus

Käesoleva lepingu ühtki sätet ei saa tõlgendada kui eesõigustest või puutumatusest loobumist kummagi poole poolt.

Artikkel 10

Vaidluste lahendamine

Mis tahes pooltevahelise vaidluse seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega, mida EKP president ja Interpoli peasekretär ei saa lahendada kokkuleppel, võib esitada EKP presidendi või Interpoli peasekretäri taotlusel sihtkomiteele nõu andmiseks. Komitee, kuhu kuulub mitte enam kui 3 liiget EKP juhatusest ja 3 liiget Interpoli rakenduskomiteest, koostab oma menetluskorra. Komitee nõuanne esitatakse EKP presidendile ja Interpoli peasekretärile.

Artikkel 11

Lõppsätted

1.   Kumbki pool võib lõpetada käesoleva lepingu, teatades sellest teisele poolele kirjalikult. Lõpetamine jõustub 30 päeva pärast selle edastamist vastvõtvale poolele, kui pooled ei ole kirjalikult kokku leppinud teisiti.

2.   Artiklis 7 osutatud teabe turvalisuse ja konfidentsiaalsusega seotud kohustus ja artiklis 10 osutatud vaidluste lahendamisega seotud kohustus jääb pooltele pärast lepingu lõpetamist siduvaks.

3.   Käesoleva lepingu lisa on selle lahutamatu osa.

4.   Käesolev leping koostatakse kahes inglisekeelses eksemplaris ja mõlemad eksemplarid on võrdselt autentsed.

5.   Käesolev leping jõustub selle poolte poolt allakirjutamisele järgneval päeval.

6.   Käesolev leping avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

EKP nimel

president

Jean-Claude TRICHET

Kuupäev: 29 märts 2004

ICPO-Interpol nimel

peasekretär

Ronald K. NOBLE

Kuupäev: 3. märts 2004

---

(1)  Rahvasteliidu lepingute seeria nr 2623, 1931, lk 372.

1

(2)  EÜT L 258, 5.10.1999, lk 32.

2

(3)  EÜT L 337, 20.12.2001, lk 49.

3

(4)  EÜT L 181, 4.7.2001, lk 6.

4

(5)  EÜT C 23, 25.1.2002, lk 9.

5

---

LISA

VÕLTSITUD EURO PANGATÄHTEDE KUJUTISTE EDASTAMISE KIRJELDUS

Võltsitud euro pangatähtede iga elektrooniline edastus peab hõlmama järgmist:

| — | pangatähe terve esikülg, mida esitatakse tasapinnaliselt ja moonutusteta, skaneerituna 24-bitise digitaalkujutisena resolutsiooniga mitte vähem kui 150 punkti tolli kohta (dpi), ja |
| --- | --- |

—

pangatähe terve esikülg, mida esitatakse tasapinnaliselt ja moonutusteta, skaneerituna 24-bitise digitaalkujutisena resolutsiooniga mitte vähem kui 150 punkti tolli kohta (dpi), ja

| — | pangatähe terve tagakülg, mida esitatakse tasapinnaliselt ja moonutusteta, skaneerituna 24-bitise digitaalkujutisena resolutsiooniga mitte vähem kui 150 dpi, ja |
| --- | --- |

—

pangatähe terve tagakülg, mida esitatakse tasapinnaliselt ja moonutusteta, skaneerituna 24-bitise digitaalkujutisena resolutsiooniga mitte vähem kui 150 dpi, ja

| — | mis tahes erilist huvi pakkuvad pinnad (näiteks mikrotekst) tuleb samuti skaneerida 24-bitise digitaalkujutisena resolutsiooniga 300 dpi. |
| --- | --- |

—

mis tahes erilist huvi pakkuvad pinnad (näiteks mikrotekst) tuleb samuti skaneerida 24-bitise digitaalkujutisena resolutsiooniga 300 dpi.

Kõik elektrooniliselt saadetud failid peavad olema kodeeritud, kasutades poolte vahel kokku lepitud kodeerimissüsteemi.

VORM “REPORTED EURO COUNTERFEITS” (1)

---

(1)  Konfidentsiaalsuse tõttu seda vormi ei avaldata.

---

| 12.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/11

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

16. aprill 2004,

Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb euro müntidega sarnanevaid medaleid ja märke

(K(2004) 39 lõplik)

(CON/2004/13)

(2004/C 134/07)

| 1. | 16. veebruaril 2003 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb euro müntidega sarnanevaid medaleid ja märke (edaspidi “ettepanek määruse kohta”). |
| --- | --- |

1.

16. veebruaril 2003 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb euro müntidega sarnanevaid medaleid ja märke (edaspidi “ettepanek määruse kohta”).

| 2. | EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 123 lõikel 4. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. |
| --- | --- |

2.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 123 lõikel 4. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse vastu võtnud kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

Üldised kaalutlused

| 3. | Komisjoni seletuskirja kohaselt reguleerib määruse kohta tehtud ettepanek mõistete “euro”, “euro sent” ja euro tähise (€) kasutust müntide kujulistel ja/või nende tehniliste omadustega metallobjektidel (medalid ja märgid) ja määratleb millises ulatuses tuleb keelata medalite ja märkide sarnasus euro müntidega. Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on kaitsta elanikkonda euro müntidega seotud pettuse ja äravahetamise eest, kuna elanikkond võiks pidada medaleid ja märke seaduslikeks maksevahenditeks, kui neil esinevad sõnad “euro” või “euro sent” või euro tähis; medaleid ja märke võib pettuse korral kasutada müntidel töötavates automaatides, kui nende suurus ja omadused sarnanevad euro müntidega. Samas kehtestab määruse kohta tehtud ettepanek vastavate medalite ja märkide tootmisele võrdsed tingimused. EKP nõustub määruse kohta tehtud ettepaneku aluseks olevate eesmärkidega ja nõustub probleemiga, et euro müntidega sarnaste medalite ja märkidega kaasneb äravahetamise ja/või pettuse risk. |
| --- | --- |

3.

Komisjoni seletuskirja kohaselt reguleerib määruse kohta tehtud ettepanek mõistete “euro”, “euro sent” ja euro tähise (€) kasutust müntide kujulistel ja/või nende tehniliste omadustega metallobjektidel (medalid ja märgid) ja määratleb millises ulatuses tuleb keelata medalite ja märkide sarnasus euro müntidega. Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on kaitsta elanikkonda euro müntidega seotud pettuse ja äravahetamise eest, kuna elanikkond võiks pidada medaleid ja märke seaduslikeks maksevahenditeks, kui neil esinevad sõnad “euro” või “euro sent” või euro tähis; medaleid ja märke võib pettuse korral kasutada müntidel töötavates automaatides, kui nende suurus ja omadused sarnanevad euro müntidega. Samas kehtestab määruse kohta tehtud ettepanek vastavate medalite ja märkide tootmisele võrdsed tingimused. EKP nõustub määruse kohta tehtud ettepaneku aluseks olevate eesmärkidega ja nõustub probleemiga, et euro müntidega sarnaste medalite ja märkidega kaasneb äravahetamise ja/või pettuse risk.

| 4. | EKP on arvamusel, et määruse kohta tehtud ettepanek tuleneb komisjoni hinnangust, mille kohaselt on vajalik edasine tegevus ühenduse tasandil, nagu sätestab komisjoni 19. augusti 2002. aasta soovituse 2002/664/EÜ (euro müntidega sarnanevate medalite ja müntide kohta) (1) (edaspidi soovitus) artikli 3 viimane lause. Määruse kohta tehtud ettepanek keelustab euro müntidega sarnaste väliste omaduste või teatava suurusega medalite ja märkide tootmise ja müügi, sisseveo ja müügiks vahendamise või muu ärilise eesmärgi. EKP peab edasist tegevust ühenduse tasandil vajalikuks ja toetab komisjoni valikut õigusloomeks määruse kaudu. See lähenemine tagab määruse kohta tehtud ettepanekuga kehtestatud kaitsenormide ühtlustatud kohaldamise terves Euroopa Liidus ja tagab piisavalt võrdsed tingimused kõikide medalite ja märkide tootmisega, vahendamisega, sisseveo või müügiga tegelevate majandussubjektide jaoks. Peale selle peab EKP määruse kohta tehtud ettepaneku vastuvõtmist kohaseks meetmeks, et tagada euro müntide usaldusväärsust maksevahendina. |
| --- | --- |

4.

EKP on arvamusel, et määruse kohta tehtud ettepanek tuleneb komisjoni hinnangust, mille kohaselt on vajalik edasine tegevus ühenduse tasandil, nagu sätestab komisjoni 19. augusti 2002. aasta soovituse 2002/664/EÜ (euro müntidega sarnanevate medalite ja müntide kohta) (1) (edaspidi soovitus) artikli 3 viimane lause. Määruse kohta tehtud ettepanek keelustab euro müntidega sarnaste väliste omaduste või teatava suurusega medalite ja märkide tootmise ja müügi, sisseveo ja müügiks vahendamise või muu ärilise eesmärgi. EKP peab edasist tegevust ühenduse tasandil vajalikuks ja toetab komisjoni valikut õigusloomeks määruse kaudu. See lähenemine tagab määruse kohta tehtud ettepanekuga kehtestatud kaitsenormide ühtlustatud kohaldamise terves Euroopa Liidus ja tagab piisavalt võrdsed tingimused kõikide medalite ja märkide tootmisega, vahendamisega, sisseveo või müügiga tegelevate majandussubjektide jaoks. Peale selle peab EKP määruse kohta tehtud ettepaneku vastuvõtmist kohaseks meetmeks, et tagada euro müntide usaldusväärsust maksevahendina.

Täpsustatud kaalutlused

| 5. | Määruse kohta tehtud ettepanek alustab mõistete sätestamisega. EKP märgib, et määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 1 lõikes c sätestatud medalite ja märkide mõiste on soovituse artikli 1 lõike c mõistet edasi arendanud. Eelkõige on uue mõiste ulatusest välistatud müntide toorikud. Täiendavalt hõlmab see neid medaleid ja märke, millel on müntide tehnilised omadused ja mitte ainult müntidega sarnane välimus. Sellega seoses toetab EKP uue medalite ja märkide mõiste täpsust ja kohaldamise ulatust, mis annab määruse kohta tehtud ettepanekule õiguskindluse ja võimaldab selle tulemuslikku kohaldamist. |
| --- | --- |

5.

Määruse kohta tehtud ettepanek alustab mõistete sätestamisega. EKP märgib, et määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 1 lõikes c sätestatud medalite ja märkide mõiste on soovituse artikli 1 lõike c mõistet edasi arendanud. Eelkõige on uue mõiste ulatusest välistatud müntide toorikud. Täiendavalt hõlmab see neid medaleid ja märke, millel on müntide tehnilised omadused ja mitte ainult müntidega sarnane välimus. Sellega seoses toetab EKP uue medalite ja märkide mõiste täpsust ja kohaldamise ulatust, mis annab määruse kohta tehtud ettepanekule õiguskindluse ja võimaldab selle tulemuslikku kohaldamist.

| 6. | Osutades II lisas loetletud määratud ametiasutustele, märgib EKP, et tõenäoliselt jäävad määratud riikide ametiasutused liikmesriikide müntimise eest vastutavateks ametiasutusteks, kuid EKP võtab arvesse võimalikku liikmesriikide soovi määrata määruse kohta ettepaneku eesmärkidel muid ametiasutusi. Seetõttu teeb EKP ettepaneku, et liikmesriigid osutaksid oma “määratud ametiasutused” pärast määruse kohta tehtud ettepaneku vastuvõtmist. |
| --- | --- |

6.

Osutades II lisas loetletud määratud ametiasutustele, märgib EKP, et tõenäoliselt jäävad määratud riikide ametiasutused liikmesriikide müntimise eest vastutavateks ametiasutusteks, kuid EKP võtab arvesse võimalikku liikmesriikide soovi määrata määruse kohta ettepaneku eesmärkidel muid ametiasutusi. Seetõttu teeb EKP ettepaneku, et liikmesriigid osutaksid oma “määratud ametiasutused” pärast määruse kohta tehtud ettepaneku vastuvõtmist.

| 7. | EKP toetab määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 1 lõikes g sisalduvat mõistet “referentsvahemik”, mille puhul osutatakse III lisa punktis 1 antud tähendusele. Punkti 1 lõige a määratleb medalite ja märkide referentsvahemiku “diameetri ja ääre kõrguse vahe kombinatsioonide kogumikuna, mis hõlmab iga ääre kõrgusele vastava diameetri ja referentsvahemiku”. Punkti 1 lõiked b ja c esitavad diameetri referentsvahemiku ja ääre kõrguse referentsvahemiku tehnilise kirjelduse. EKP leiab, et referentsvahemiku mõiste hõlmamine määruse kohta tehtud ettepanekuga suurendab määruse kohta tehtud ettepaneku kohaldamise õiguskindlust, kuna sätestab tehnilise kirjelduse, kuidas määratleda keelatud medalid ja märgid, ja seega võimaldab elanikkonnal, eelkõige tootjatel ja jaemüüjatel, teada oma juriidilisi kohustusi medalite ja märkide tootmisel ja/või müümisel. |
| --- | --- |

7.

EKP toetab määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 1 lõikes g sisalduvat mõistet “referentsvahemik”, mille puhul osutatakse III lisa punktis 1 antud tähendusele. Punkti 1 lõige a määratleb medalite ja märkide referentsvahemiku “diameetri ja ääre kõrguse vahe kombinatsioonide kogumikuna, mis hõlmab iga ääre kõrgusele vastava diameetri ja referentsvahemiku”. Punkti 1 lõiked b ja c esitavad diameetri referentsvahemiku ja ääre kõrguse referentsvahemiku tehnilise kirjelduse. EKP leiab, et referentsvahemiku mõiste hõlmamine määruse kohta tehtud ettepanekuga suurendab määruse kohta tehtud ettepaneku kohaldamise õiguskindlust, kuna sätestab tehnilise kirjelduse, kuidas määratleda keelatud medalid ja märgid, ja seega võimaldab elanikkonnal, eelkõige tootjatel ja jaemüüjatel, teada oma juriidilisi kohustusi medalite ja märkide tootmisel ja/või müümisel.

| 8. | EKP toetab määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 2 sätestatud kaitsemeetmeid. Need hõlmavad olukordi, kui medaleid või märke võiks nende välimuse või suuruse tõttu pidada ehtsateks euro müntideks. Eelkõige märgib EKP, et artikli 2 lõigetes a ja b on tehtud selge vahe mõistetega euro, euro sent või euro tähisega tähistatud medalite ja märkide ning nende vahel, mis on lihtsalt referentsvahemikus ilma vastavate mõistete või tähisteta. Sellega seoses võib pidada piisavaks mõlemat liiki medalite ja märkide ärilistel eesmärkidel tootmise ja müügi, sisseveo ja müügiks vahendamise, ära hoidmaks mis tahes äravahetamise riski elanikkonna poolt. Samad äravahetamise riski ärahoidmise kaalutlused on kohaldatavad ka määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 2 lõikes c esitatud keelule medalite ja märkide osas, mille pinnakujundus on “sarnane euro müntide mis tahes riigi esikülje kujundusega või ühise tagakülje kujundusega või on identsed või sarnased 2-eurose mündi ääre kujundusega”. Siiski märgib EKP, et soovituse artikli 2 lõikes b sätestatud viide “euro tähisega sarnanevale tähisele, mis ühtlasi osutab nimiväärtusele” ei esine määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 2. EKP soovitab seda viidet määruse kohta tehtud ettepanekus säilitada, kuna vastavate tähiste kasutamine võiks samuti elanikkonda eksitada. EKP arvab, et vastava viite kaasamine avardaks kaitsemeetmete ulatust ja suurendaks nende tulemuslikkust. |
| --- | --- |

8.

EKP toetab määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 2 sätestatud kaitsemeetmeid. Need hõlmavad olukordi, kui medaleid või märke võiks nende välimuse või suuruse tõttu pidada ehtsateks euro müntideks. Eelkõige märgib EKP, et artikli 2 lõigetes a ja b on tehtud selge vahe mõistetega euro, euro sent või euro tähisega tähistatud medalite ja märkide ning nende vahel, mis on lihtsalt referentsvahemikus ilma vastavate mõistete või tähisteta. Sellega seoses võib pidada piisavaks mõlemat liiki medalite ja märkide ärilistel eesmärkidel tootmise ja müügi, sisseveo ja müügiks vahendamise, ära hoidmaks mis tahes äravahetamise riski elanikkonna poolt. Samad äravahetamise riski ärahoidmise kaalutlused on kohaldatavad ka määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 2 lõikes c esitatud keelule medalite ja märkide osas, mille pinnakujundus on “sarnane euro müntide mis tahes riigi esikülje kujundusega või ühise tagakülje kujundusega või on identsed või sarnased 2-eurose mündi ääre kujundusega”. Siiski märgib EKP, et soovituse artikli 2 lõikes b sätestatud viide “euro tähisega sarnanevale tähisele, mis ühtlasi osutab nimiväärtusele” ei esine määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 2. EKP soovitab seda viidet määruse kohta tehtud ettepanekus säilitada, kuna vastavate tähiste kasutamine võiks samuti elanikkonda eksitada. EKP arvab, et vastava viite kaasamine avardaks kaitsemeetmete ulatust ja suurendaks nende tulemuslikkust.

| 9. | Määruse kohta tehtud ettepaneku artikkel 3 sätestab erandid eespool analüüsitud meetmetest. EKP märgib, et see säte hõlmab medalid ja märgid, mida ei saa euro müntidega ära vahetada seoses nende suurusega väljaspool referentsvahemikku, kuigi neil esinevad mõisted “euro”, “euro sent” või euro tähis ilma seonduva nominaalväärtuseta, või seoses nende kuju või koostisega, kuigi nende suurus jääb referentsvahemikku. EKP on arvamusel, et selliste medalite ja märkide poolt tekitatud äravahetamise riski tuleks pidada väga väikeseks ja neid võiks lubada. |
| --- | --- |

9.

Määruse kohta tehtud ettepaneku artikkel 3 sätestab erandid eespool analüüsitud meetmetest. EKP märgib, et see säte hõlmab medalid ja märgid, mida ei saa euro müntidega ära vahetada seoses nende suurusega väljaspool referentsvahemikku, kuigi neil esinevad mõisted “euro”, “euro sent” või euro tähis ilma seonduva nominaalväärtuseta, või seoses nende kuju või koostisega, kuigi nende suurus jääb referentsvahemikku. EKP on arvamusel, et selliste medalite ja märkide poolt tekitatud äravahetamise riski tuleks pidada väga väikeseks ja neid võiks lubada.

| 10. | Määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 4 sätestatakse erandite süsteem, mis toimib medali või märgi valmistamise või esmase sisseveo liikmesriikide määratud ametiasutuste poolt või, kolmandate riikide taotluste korral, komisjoni poolt antud lubade kaudu. EKP märgib, et artikli 4 lõike 1 alusel antud load võimaldavad mõistete “euro” või “euro sent” kasutamist kontrollitud tingimustel, kui äravahetamise risk puudub. Siiski ei sätesta artikli 4 lõige 1 erandit, mis lubaks euro tähise kasutamist. EKP ei pea põhjendatuks euro tähise kasutuse eristamist mõistete “euro” ja “euro sent” kasutusest. Peale selle osutab komisjoni seletuskiri seoses artikli 4 lõikega 1 otseselt eranditele artikli 2 lõikest a, kui “...euro tähise kasutus on praktiline”. Seetõttu soovitab EKP määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 4 lõikes 1 osutada euro tähisele. Ühtlasi on EKP arvamusel, et vastava loa andmise korral peab asjaomane liikmesriigi majandussubjekt olema medali või märgi pinnal selgelt identifitseeritav ja medali või märgi esi- või tagaküljele tuleb sisse lüüa kiri “Not legal tender” (ei ole seaduslik maksevahend). Seoses sellega soovitab EKP artikli 4 lõikesse 1 sisse viia viide sõnade “Not legal tender” vähimale suurusele, kuna vastava täpsustuse puudumisega kaasneb risk, et kasutatakse vaevu loetavat kirja. Peale selle märgib EKP, et artikli 4 lõike 2 alusel antavad load puudutavad referentsvahemikku jääva suurusega medaleid ja märke, tingimusel, et äravahetamise risk puudub ja diameetri ja ääre kõrguse kombinatsioonide ning diameetri ja metalli omaduste kombinatsioonide tingimused on täidetud. EKP-l ei ole vastuväiteid määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 4 kehtestatud erandite süsteemi kohta, kuna selle alusel lubatavad medalid ja märgid peavad vastama rangetele visuaalsetele ja füüsilistele tingimustele, et vältida mis tahes äravahetamise riski. |
| --- | --- |

10.

Määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 4 sätestatakse erandite süsteem, mis toimib medali või märgi valmistamise või esmase sisseveo liikmesriikide määratud ametiasutuste poolt või, kolmandate riikide taotluste korral, komisjoni poolt antud lubade kaudu. EKP märgib, et artikli 4 lõike 1 alusel antud load võimaldavad mõistete “euro” või “euro sent” kasutamist kontrollitud tingimustel, kui äravahetamise risk puudub. Siiski ei sätesta artikli 4 lõige 1 erandit, mis lubaks euro tähise kasutamist. EKP ei pea põhjendatuks euro tähise kasutuse eristamist mõistete “euro” ja “euro sent” kasutusest. Peale selle osutab komisjoni seletuskiri seoses artikli 4 lõikega 1 otseselt eranditele artikli 2 lõikest a, kui “...euro tähise kasutus on praktiline”. Seetõttu soovitab EKP määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 4 lõikes 1 osutada euro tähisele. Ühtlasi on EKP arvamusel, et vastava loa andmise korral peab asjaomane liikmesriigi majandussubjekt olema medali või märgi pinnal selgelt identifitseeritav ja medali või märgi esi- või tagaküljele tuleb sisse lüüa kiri “Not legal tender” (ei ole seaduslik maksevahend). Seoses sellega soovitab EKP artikli 4 lõikesse 1 sisse viia viide sõnade “Not legal tender” vähimale suurusele, kuna vastava täpsustuse puudumisega kaasneb risk, et kasutatakse vaevu loetavat kirja. Peale selle märgib EKP, et artikli 4 lõike 2 alusel antavad load puudutavad referentsvahemikku jääva suurusega medaleid ja märke, tingimusel, et äravahetamise risk puudub ja diameetri ja ääre kõrguse kombinatsioonide ning diameetri ja metalli omaduste kombinatsioonide tingimused on täidetud. EKP-l ei ole vastuväiteid määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 4 kehtestatud erandite süsteemi kohta, kuna selle alusel lubatavad medalid ja märgid peavad vastama rangetele visuaalsetele ja füüsilistele tingimustele, et vältida mis tahes äravahetamise riski.

| 11. | EKP märgib, et määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 4 lõige 3 annab vastavalt kas määratud liikmesriigi ametiasutusele või komisjonile pädevuse deklareerida, kas kujundus sarnaneb euro müntide mis tahes riiklikule esikülje kujundusega või ühise tagakülje kujundusega või 2-eurose mündi äärekujundusega. EKP toetab selle sätte sisu, kuid juhib nõukogu tähelepanu asjaolule, et see ei ole erand määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 2 sätestatud kaitsemeetmetest, vaid pigem liikmesriigile või komisjonile omistatud deklaratsiooniline andmise pädevus. Määruse kohta tehtud ettepaneku õigusliku järjepidevuse ja õiguskindluse huvides soovitab EKP artikli 4 kolmanda lõike viia artiklisse 2. |
| --- | --- |

11.

EKP märgib, et määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 4 lõige 3 annab vastavalt kas määratud liikmesriigi ametiasutusele või komisjonile pädevuse deklareerida, kas kujundus sarnaneb euro müntide mis tahes riiklikule esikülje kujundusega või ühise tagakülje kujundusega või 2-eurose mündi äärekujundusega. EKP toetab selle sätte sisu, kuid juhib nõukogu tähelepanu asjaolule, et see ei ole erand määruse kohta tehtud ettepaneku artiklis 2 sätestatud kaitsemeetmetest, vaid pigem liikmesriigile või komisjonile omistatud deklaratsiooniline andmise pädevus. Määruse kohta tehtud ettepaneku õigusliku järjepidevuse ja õiguskindluse huvides soovitab EKP artikli 4 kolmanda lõike viia artiklisse 2.

| 12. | EKP märgib, et määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 5 lõikes 2 esinevad üleminekusätted, mis lubavad enne määruse kohta tehtud ettepaneku jõustumist välja antud ning selle sätetele mittevastavate medalite ja müntide jätkuvat kasutamist kuni hiljemalt 2012. aasta lõpuni. EKP on arvamusel, et see säte on vajalik vastavate medalite ja märkide omanike ja/või valdajate õiguspärastele ootustele vastamiseks. |
| --- | --- |

12.

EKP märgib, et määruse kohta tehtud ettepaneku artikli 5 lõikes 2 esinevad üleminekusätted, mis lubavad enne määruse kohta tehtud ettepaneku jõustumist välja antud ning selle sätetele mittevastavate medalite ja müntide jätkuvat kasutamist kuni hiljemalt 2012. aasta lõpuni. EKP on arvamusel, et see säte on vajalik vastavate medalite ja märkide omanike ja/või valdajate õiguspärastele ootustele vastamiseks.

| 13. | EKP märgib, et määruse kohta tehtud ettepaneku artikkel 6 kohustab liikmesriike kehtestama määruse kohta tehtud ettepaneku rikkumiste eest kohaldatavate karistuste jaoks tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoitavaid õigusakte, määrusi ja haldussätteid enne 1. jaanuari 2005. EKP toetab seda sätet, kuna vaieldamatult on vajalik sanktsioonide õigusliku raamistiku vastuvõtmine liikmesriigi tasandil, et tagada määruse kohta tehtud ettepaneku sätete tulemuslik kohaldamine. |
| --- | --- |

13.

EKP märgib, et määruse kohta tehtud ettepaneku artikkel 6 kohustab liikmesriike kehtestama määruse kohta tehtud ettepaneku rikkumiste eest kohaldatavate karistuste jaoks tulemuslikke, proportsionaalseid ja hoitavaid õigusakte, määrusi ja haldussätteid enne 1. jaanuari 2005. EKP toetab seda sätet, kuna vaieldamatult on vajalik sanktsioonide õigusliku raamistiku vastuvõtmine liikmesriigi tasandil, et tagada määruse kohta tehtud ettepaneku sätete tulemuslik kohaldamine.

Frankfurt Maini ääres, 16. aprill 2004

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 225, 22.8.2002, lk 34.

1

---

| 12.5.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 134/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 134/14

---

EUROOPA KESKPANGA ARVAMUS,

19. aprill 2004,

Euroopa Liidu Nõukogu taotlusel, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb andmete koostamist ja edastamist valitsussektori kvartaalse võla kohta

(K(2003) 761 lõplik)

(CON/2004/14)

(2004/C 134/08)

| 1. | 5. märtsil 2004 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb andmete koostamist ja edastamist valitsussektori kvartaalse võla kohta (edaspidi “ettepanek määruse kohta”). |
| --- | --- |

1.

5. märtsil 2004 sai Euroopa Keskpank (EKP) Euroopa Liidu Nõukogult taotluse avaldada arvamust seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, mis käsitleb andmete koostamist ja edastamist valitsussektori kvartaalse võla kohta (edaspidi “ettepanek määruse kohta”).

| 2. | EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõikel 4, kuna määruse kohta tehtud ettepanekuga kooskõlas koostatavad ja edastatavad andmed laiendavad EKP rahapoliitilise analüüsi jaoks kättesaadavaid andmeid valitsussektori kvartaalse võla kohta. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas EKP kodukorra artikli 17.5 esimese lausega. |
| --- | --- |

2.

EKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 105 lõikel 4, kuna määruse kohta tehtud ettepanekuga kooskõlas koostatavad ja edastatavad andmed laiendavad EKP rahapoliitilise analüüsi jaoks kättesaadavaid andmeid valitsussektori kvartaalse võla kohta. EKP nõukogu on käesoleva arvamuse on vastu võtnud kooskõlas EKP kodukorra artikli 17.5 esimese lausega.

| 3. | Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on valitsussektori võla kvartaalsete andmete koostamine ja edastamine vastavalt määratlusele nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruses (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (1). Määruse kohta tehtud ettepanek ei muuda seniseid aruandlusnõudeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses. |
| --- | --- |

3.

Määruse kohta tehtud ettepaneku eesmärk on valitsussektori võla kvartaalsete andmete koostamine ja edastamine vastavalt määratlusele nõukogu 22. novembri 1993. aasta määruses (EÜ) nr 3605/93 (Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta) (1). Määruse kohta tehtud ettepanek ei muuda seniseid aruandlusnõudeid ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses.

| 4. | EKP toetab määruse kohta tehtud ettepanekut, kuna selle alusel koostatavad andmed täiendavad avaliku sektori kvartaalset finantsstatistikat, mis on ette nähtud majandus- ja rahaliidu (EMU) statistika nõuete tegevuskavas (edaspidi EMU tegevuskava), mis algatati Euroopa Komisjoni (Eurostat) poolt majandus-ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) taotlusel tihedas koostöös EKPga. EMU tegevuskava tingis rahanduskomitee aruanne EMU teabenõuete kohta, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis heaks 18. jaanuaril 1999, ja teine eduaruanne EMU teabenõuete kohta, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis heaks 5. juunil 2000. |
| --- | --- |

4.

EKP toetab määruse kohta tehtud ettepanekut, kuna selle alusel koostatavad andmed täiendavad avaliku sektori kvartaalset finantsstatistikat, mis on ette nähtud majandus- ja rahaliidu (EMU) statistika nõuete tegevuskavas (edaspidi EMU tegevuskava), mis algatati Euroopa Komisjoni (Eurostat) poolt majandus-ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) taotlusel tihedas koostöös EKPga. EMU tegevuskava tingis rahanduskomitee aruanne EMU teabenõuete kohta, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis heaks 18. jaanuaril 1999, ja teine eduaruanne EMU teabenõuete kohta, mille majandus- ja rahandusministrite nõukogu kiitis heaks 5. juunil 2000.

| 5. | Määruse kohta tehtud ettepanek on osa üldisest eesmärgist koostada Euroopa Liidu ja euroala jaoks valitsussektori kvartaalsete kontode ühetaoline süsteem. See täiendab senist valitsussektori kvartaalsete andmete süsteemi, mis on määratletud komisjoni 3. veebruari 2000. aasta määruses (EÜ) nr 264/2000 nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1221/2002 valitsussektori kvartaalsete mittefinantskontode kohta (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 501/2004 valitsussektori kvartaalsete finantskontode kohta (4). |
| --- | --- |

5.

Määruse kohta tehtud ettepanek on osa üldisest eesmärgist koostada Euroopa Liidu ja euroala jaoks valitsussektori kvartaalsete kontode ühetaoline süsteem. See täiendab senist valitsussektori kvartaalsete andmete süsteemi, mis on määratletud komisjoni 3. veebruari 2000. aasta määruses (EÜ) nr 264/2000 nõukogu määruse (EÜ) nr 2223/96 rakendamise kohta seoses avaliku sektori lühiajalise rahandusstatistikaga (2), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1221/2002 valitsussektori kvartaalsete mittefinantskontode kohta (3) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määruses (EÜ) nr 501/2004 valitsussektori kvartaalsete finantskontode kohta (4).

| 6. | Kuna määruse kohta tehtud ettepanek sätestab, et kvartaalseid andmeid valitsussektori võla kohta tuleb edastada punktis 5 nimetatud määrustes määratletud andmetega samaks tähtajaks (kolm kuud pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed on), on neid lihtne integreerida senisesse valitsussektori kvartaalsete kontode süsteemi. |
| --- | --- |

6.

Kuna määruse kohta tehtud ettepanek sätestab, et kvartaalseid andmeid valitsussektori võla kohta tuleb edastada punktis 5 nimetatud määrustes määratletud andmetega samaks tähtajaks (kolm kuud pärast selle kvartali lõppu, mille kohta andmed on), on neid lihtne integreerida senisesse valitsussektori kvartaalsete kontode süsteemi.

Frankfurt Maini ääres, 19. aprill 2004

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002.

1

(2)  EÜT L 29, 4.2.2000, lk 4.

2

(3)  EÜT L 179, 9.7.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 81, 19.3.2004, lk 1.

4

---