# Uradni list L 61/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 61 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6422. februar 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 61

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6422. februar 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/270 z dne 25. januarja 2021 o sklenitvi Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Unije, in njegovi začasni uporabi | 1 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/271 z dne 17. februarja 2021 o podaljšanju okrepljenega nadzora za Grčijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 998) | 3 |
| | * | Sklep Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2021/272 z dne 16. decembra 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta | 7 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Odbora za trgovino št. 1/2020 z dne 19. novembra 2020 o spremembi Dodatka 1 k Prilogi XIII k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem na drugi strani [2021/273] | 27 |
| | * | Sklep št. 1/2021 Skupnega odbora EU-ŠVICA z dne 12. februarja 2021 o spremembi tabel III in IV Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, kot je bil spremenjen [2021/274] | 29 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/270 z dne 25. januarja 2021 o sklenitvi Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Unije, in njegovi začasni uporabi

1

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/271 z dne 17. februarja 2021 o podaljšanju okrepljenega nadzora za Grčijo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 998)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 998)

3

*

Sklep Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2021/272 z dne 16. decembra 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

7

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep Odbora za trgovino št. 1/2020 z dne 19. novembra 2020 o spremembi Dodatka 1 k Prilogi XIII k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem na drugi strani [2021/273]

27

*

Sklep št. 1/2021 Skupnega odbora EU-ŠVICA z dne 12. februarja 2021 o spremembi tabel III in IV Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, kot je bil spremenjen [2021/274]

29

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 22.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/270

z dne 25. januarja 2021

o sklenitvi Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Unije, in njegovi začasni uporabi

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 37 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 91, člena 200(2) in členov 207 in 209 v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6), členom 218(7) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom (EU) 2018/104 (2) je bil Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan 24. novembra 2017 s pridržkom njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom (EU) 2018/104 (2) je bil Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) podpisan 24. novembra 2017 s pridržkom njegove poznejše sklenitve.

| (2) | Sporazum pomeni pomemben korak k večjemu političnemu in gospodarskemu delovanju Unije na južnem Kavkazu. S krepitvijo političnega dialoga in izboljšanjem sodelovanja na najrazličnejših področjih zagotavlja podlago za učinkovitejše dvostransko sodelovanje z Republiko Armenijo. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum pomeni pomemben korak k večjemu političnemu in gospodarskemu delovanju Unije na južnem Kavkazu. S krepitvijo političnega dialoga in izboljšanjem sodelovanja na najrazličnejših področjih zagotavlja podlago za učinkovitejše dvostransko sodelovanje z Republiko Armenijo.

| (3) | Sporazum bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Celoviti in okrepljeni sporazum o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani se odobri v imenu Unije (3).

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije deponira listino o odobritvi iz člena 385(1) Sporazuma (4).

Člen 3

1.   Za namene člena 240 Sporazuma spremembe Sporazuma na podlagi sklepov pododbora za geografske označbe odobri Komisija v imenu Unije. Kadar zainteresirane strani po izraženem nasprotovanju v zvezi z geografsko označbo ne morejo doseči soglasja, Komisija sprejme stališče po postopku iz člena 57 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5).

2.   Za namene prvega stavka člena 270(2) Sporazuma je Komisija pooblaščena, da odobri stališče Unije v zvezi s spremembami Priloge XI k Sporazumu.

Za namene drugega stavka člena 270(2) Sporazuma je Komisija pooblaščena, da nasprotuje spremembi ali popravku Priloge XI, ki ga predlaga Republika Armenija.

Člen 4

1.   Ime, zaščiteno na podlagi pododdelka 3 (Geografske označbe) poglavja 9 naslova V Sporazuma, lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži kmetijske proizvode, živila, vina, aromatizirana vina ali žgane pijače, ki so skladni z ustrezno specifikacijo.

2.   V skladu s členom 301 Sporazuma države članice in institucije Unije izvršujejo zaščito, določeno v členih 297 do 300 Sporazuma, ne glede na to, ali je to od njih zahtevala zainteresirana stran.

Člen 5

Ta sporazum se ne razlaga, kot da podeljuje pravice ali uvaja obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic.

Člen 6

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. januarja 2021

Za Svet

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Odobritev z dne 4. julija 2018 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2018/104 z dne 20. novembra 2017 o sklenitvi Celovitega in okrepljenega sporazuma o partnerstvu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Armenijo na drugi strani v imenu Unije in njegovi začasni uporabi (UL L 23, 26.1.2018, str. 1).

2

(3)  Sporazum je bil objavljen v UL L 23, 26.1.2018 str. 4, skupaj s sklepom o podpisu.

3

(4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma.

4

Uradnem listu Evropske unije

(5)  Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343 14.12.2012, str. 1).

5

---

SKLEPI

| 22.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/3

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/271

z dne 17. februarja 2021

o podaljšanju okrepljenega nadzora za Grčijo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 998)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (1), in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po izteku finančne pomoči na podlagi evropskega mehanizma za stabilnost 20. avgusta 2018 je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/1192 (2) uvedeno šestmesečno obdobje okrepljenega nadzora za Grčijo, ki se je začelo 21. avgusta 2018. Obdobje okrepljenega nadzora je bilo nato štirikrat podaljšano (3), in sicer vsakič za dodatnih šest mesecev, nazadnje pa od 21. avgusta 2020. |
| --- | --- |

(1)

Po izteku finančne pomoči na podlagi evropskega mehanizma za stabilnost 20. avgusta 2018 je bilo z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2018/1192 (2) uvedeno šestmesečno obdobje okrepljenega nadzora za Grčijo, ki se je začelo 21. avgusta 2018. Obdobje okrepljenega nadzora je bilo nato štirikrat podaljšano (3), in sicer vsakič za dodatnih šest mesecev, nazadnje pa od 21. avgusta 2020.

| (2) | Grčija je od leta 2010 prejela znatno finančno pomoč, zaradi česar njene neporavnane obveznosti do držav članic euroobmočja, evropskega instrumenta za finančno stabilnost in evropskega mehanizma za stabilnost skupaj znašajo 243 700 milijonov EUR. Grčija je prejela finančno podporo evropskih partneric po ugodnejših pogojih, leta 2012 in v okviru evropskega mehanizma za stabilnost leta 2017 pa so bili sprejeti tudi posebni ukrepi za večjo vzdržnost dolga. Euroskupina se je 22. junija 2018 politično dogovorila, da bo izvedla dodatne ukrepe, s katerimi bo zagotovila vzdržnost dolga. O nekaterih od teh ukrepov, vključno s prenosom zneskov, enakovrednih dohodku nacionalnih centralnih bank euroobmočja od grških državnih obveznic v okviru dogovora o neto finančnih sredstvih in programa za trge vrednostnih papirjev, se lahko sklene dogovor v Euroskupini dvakrat letno, in sicer na podlagi pozitivnih poročil v okviru okrepljenega nadzora nad tem, kako Grčija izpolnjuje svoje poprogramske politične zaveze. Po dogovoru Euroskupine iz aprila 2019, decembra 2019, junija 2020 oziroma novembra 2020 so se sprostile prve štiri tranše s politikami pogojenih dolžniških ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Grčija je od leta 2010 prejela znatno finančno pomoč, zaradi česar njene neporavnane obveznosti do držav članic euroobmočja, evropskega instrumenta za finančno stabilnost in evropskega mehanizma za stabilnost skupaj znašajo 243 700 milijonov EUR. Grčija je prejela finančno podporo evropskih partneric po ugodnejših pogojih, leta 2012 in v okviru evropskega mehanizma za stabilnost leta 2017 pa so bili sprejeti tudi posebni ukrepi za večjo vzdržnost dolga. Euroskupina se je 22. junija 2018 politično dogovorila, da bo izvedla dodatne ukrepe, s katerimi bo zagotovila vzdržnost dolga. O nekaterih od teh ukrepov, vključno s prenosom zneskov, enakovrednih dohodku nacionalnih centralnih bank euroobmočja od grških državnih obveznic v okviru dogovora o neto finančnih sredstvih in programa za trge vrednostnih papirjev, se lahko sklene dogovor v Euroskupini dvakrat letno, in sicer na podlagi pozitivnih poročil v okviru okrepljenega nadzora nad tem, kako Grčija izpolnjuje svoje poprogramske politične zaveze. Po dogovoru Euroskupine iz aprila 2019, decembra 2019, junija 2020 oziroma novembra 2020 so se sprostile prve štiri tranše s politikami pogojenih dolžniških ukrepov.

| (3) | Grčija se je v Euroskupini zavezala, da bo nadaljevala in zaključila vse ključne reforme, sprejete na podlagi programa za makroekonomsko prilagoditev v okviru evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: program), ter zaščitila cilje pomembnih reform, sprejetih v okviru navedenega programa in njegovih predhodnikov. Grčija se je zavezala tudi, da bo izvedla posebne ukrepe na področju fiskalne in fiskalno-strukturne politike, socialnega varstva, finančne stabilnosti, trgov dela in proizvodnih trgov, privatizacije in javne uprave. Ti posebni ukrepi, ki so določeni v prilogi k izjavi Euroskupine z dne 22. junija 2018, bodo prispevali k odpravi čezmernih makroekonomskih neravnotežij v Grčiji ter obravnavi virov ali možnih virov gospodarskih težav. |
| --- | --- |

(3)

Grčija se je v Euroskupini zavezala, da bo nadaljevala in zaključila vse ključne reforme, sprejete na podlagi programa za makroekonomsko prilagoditev v okviru evropskega mehanizma za stabilnost (v nadaljnjem besedilu: program), ter zaščitila cilje pomembnih reform, sprejetih v okviru navedenega programa in njegovih predhodnikov. Grčija se je zavezala tudi, da bo izvedla posebne ukrepe na področju fiskalne in fiskalno-strukturne politike, socialnega varstva, finančne stabilnosti, trgov dela in proizvodnih trgov, privatizacije in javne uprave. Ti posebni ukrepi, ki so določeni v prilogi k izjavi Euroskupine z dne 22. junija 2018, bodo prispevali k odpravi čezmernih makroekonomskih neravnotežij v Grčiji ter obravnavi virov ali možnih virov gospodarskih težav.

| (4) | Komisija je 26. februarja 2020 objavila poročilo o državi za Grčijo za leto 2020 (4). Komisija je ugotovila, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja (5). Čeprav je na številnih področjih viden napredek, je še vedno mogoče opaziti znatne ranljivosti in težave iz preteklosti, ki so povezane z visokim javnim dolgom, visokim deležem nedonosnih posojil v bilancah stanja bank in zunanjim sektorjem, in sicer v razmerah še vedno nizkega potenciala rasti in visoke stopnje brezposelnosti. Te ugotovitve je še potrdilo poročilo o mehanizmu opozarjanja, ki ga je Komisija sprejela 18. novembra 2020 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6) in v okoliščinah krize zaradi COVID-19 ter v katerem je Grčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo v letu 2021 opravljen poglobljeni pregled. Poročilo o mehanizmu opozarjanja zlasti kaže, da se je javni dolg v letu 2019 sicer zmanjšal, vendar se pričakuje, da se bo v letu 2020 povečal na več kot 200 % bruto domačega proizvoda, kar odraža krčenje gospodarstva in stroške potrebnih ukrepov, sprejetih za ublažitev posledic pandemije. Grški finančni sektor se še vedno sooča s težavami zaradi nizke dobičkonosnosti, kapitalskih količnikov, ki so nižji od povprečnih, in velikega obsega nedonosnih posojil. Neto stanje mednarodnih naložb ostaja izrazito negativno, čeprav to vključuje velik zunanji javni dolg po zelo ugodnih pogojih, in naj bi se po napovedih še poslabšalo zaradi manjših prilivov iz turizma. Brezposelnost ostaja zelo visoka, trend počasnega upadanja pa se je zaradi krize začasno prekinil. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 26. februarja 2020 objavila poročilo o državi za Grčijo za leto 2020 (4). Komisija je ugotovila, da v Grčiji obstajajo čezmerna makroekonomska neravnotežja (5). Čeprav je na številnih področjih viden napredek, je še vedno mogoče opaziti znatne ranljivosti in težave iz preteklosti, ki so povezane z visokim javnim dolgom, visokim deležem nedonosnih posojil v bilancah stanja bank in zunanjim sektorjem, in sicer v razmerah še vedno nizkega potenciala rasti in visoke stopnje brezposelnosti. Te ugotovitve je še potrdilo poročilo o mehanizmu opozarjanja, ki ga je Komisija sprejela 18. novembra 2020 na podlagi Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6) in v okoliščinah krize zaradi COVID-19 ter v katerem je Grčijo opredelila kot eno od držav članic, za katere bo v letu 2021 opravljen poglobljeni pregled. Poročilo o mehanizmu opozarjanja zlasti kaže, da se je javni dolg v letu 2019 sicer zmanjšal, vendar se pričakuje, da se bo v letu 2020 povečal na več kot 200 % bruto domačega proizvoda, kar odraža krčenje gospodarstva in stroške potrebnih ukrepov, sprejetih za ublažitev posledic pandemije. Grški finančni sektor se še vedno sooča s težavami zaradi nizke dobičkonosnosti, kapitalskih količnikov, ki so nižji od povprečnih, in velikega obsega nedonosnih posojil. Neto stanje mednarodnih naložb ostaja izrazito negativno, čeprav to vključuje velik zunanji javni dolg po zelo ugodnih pogojih, in naj bi se po napovedih še poslabšalo zaradi manjših prilivov iz turizma. Brezposelnost ostaja zelo visoka, trend počasnega upadanja pa se je zaradi krize začasno prekinil.

| (5) | EU in njene države članice že od začetka pandemije sprejemajo ukrepe, kakršnih še ni bilo, da bi zaščitile življenja in možnosti preživljanja. Grčija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije še naprej sprejemala ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema ter razširila nabor fiskalnih in likvidnostnih ukrepov v pomoč posameznikom in podjetjem, ki so bili še posebej prizadeti. EU je podprla nacionalna prizadevanja za obvladovanje zdravstvene krize in ublažitev gospodarskih posledic. Sprostila je proračunska sredstva za boj proti virusu, aktivirala splošno odstopno klavzulo iz Pakta za stabilnost in rast, v celoti izkoristila prožnost pravil o državni pomoči in vzpostavila nov instrument za pomoč ljudem pri ohranjanju zaposlitve, tj. instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE). Poleg ukrepov, ki so jih sprejeli Evropska centralna banka, evropski mehanizem za stabilnost in Evropska investicijska banka, je v okviru odziva EU na voljo 750 milijard EUR iz instrumenta Next Generation EU, ki se bo izvajal predvsem prek mehanizma za okrevanje in odpornost. Mehanizem bo zagotovil znatno podporo za izvedbo reform in naložb, ki bodo okrepile gospodarstva držav članic, in je priložnost za grško gospodarstvo, da si opomore od trenutne krize in obravnava izzive, s katerimi se še vedno sooča. Poleg tega bodo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 finančna sredstva EU v višini več kot 1 000 milijard EUR usmerjena v nove in okrepljene prednostne naloge na vseh področjih politike EU, vključno z zelenim in digitalnim prehodom. |
| --- | --- |

(5)

EU in njene države članice že od začetka pandemije sprejemajo ukrepe, kakršnih še ni bilo, da bi zaščitile življenja in možnosti preživljanja. Grčija je v odziv na pandemijo COVID-19 in v okviru usklajenega pristopa Unije še naprej sprejemala ukrepe za povečanje zmogljivosti svojega zdravstvenega sistema ter razširila nabor fiskalnih in likvidnostnih ukrepov v pomoč posameznikom in podjetjem, ki so bili še posebej prizadeti. EU je podprla nacionalna prizadevanja za obvladovanje zdravstvene krize in ublažitev gospodarskih posledic. Sprostila je proračunska sredstva za boj proti virusu, aktivirala splošno odstopno klavzulo iz Pakta za stabilnost in rast, v celoti izkoristila prožnost pravil o državni pomoči in vzpostavila nov instrument za pomoč ljudem pri ohranjanju zaposlitve, tj. instrument za začasno podporo za ublažitev tveganj za brezposelnost v izrednih razmerah (SURE). Poleg ukrepov, ki so jih sprejeli Evropska centralna banka, evropski mehanizem za stabilnost in Evropska investicijska banka, je v okviru odziva EU na voljo 750 milijard EUR iz instrumenta Next Generation EU, ki se bo izvajal predvsem prek mehanizma za okrevanje in odpornost. Mehanizem bo zagotovil znatno podporo za izvedbo reform in naložb, ki bodo okrepile gospodarstva držav članic, in je priložnost za grško gospodarstvo, da si opomore od trenutne krize in obravnava izzive, s katerimi se še vedno sooča. Poleg tega bodo v večletnem finančnem okviru za obdobje 2021–2027 finančna sredstva EU v višini več kot 1 000 milijard EUR usmerjena v nove in okrepljene prednostne naloge na vseh področjih politike EU, vključno z zelenim in digitalnim prehodom.

| (6) | Komisija je osmo oceno v okviru okrepljenega nadzora za Grčijo (7) objavila 18. novembra 2020. V oceni je bilo ugotovljeno, da je Grčija kljub neugodnim okoliščinam zaradi pandemije sprejela potrebne ukrepe za izpolnitev svojih posebnih reformnih zavez. V poročilu je navedeno, da so organi po prekinitvi v prvi polovici leta 2020 zaradi dogodkov brez primere v zadnjih mesecih uspeli ponovno začeti delo v zvezi z reformnimi zavezami in izvedli več temeljnih reform. Evropske institucije so pozdravile tesno in konstruktivno sodelovanje na vseh področjih ter spodbudile organe, naj ohranijo zagon in po potrebi okrepijo prizadevanja za hitro dokončanje izvajanja nedavno sprejete primarne zakonodaje. To še zlasti velja za reforme v finančnem sektorju, v katerem bo kmalu dokončana in sprejeta obsežna sekundarna zakonodaja. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je osmo oceno v okviru okrepljenega nadzora za Grčijo (7) objavila 18. novembra 2020. V oceni je bilo ugotovljeno, da je Grčija kljub neugodnim okoliščinam zaradi pandemije sprejela potrebne ukrepe za izpolnitev svojih posebnih reformnih zavez. V poročilu je navedeno, da so organi po prekinitvi v prvi polovici leta 2020 zaradi dogodkov brez primere v zadnjih mesecih uspeli ponovno začeti delo v zvezi z reformnimi zavezami in izvedli več temeljnih reform. Evropske institucije so pozdravile tesno in konstruktivno sodelovanje na vseh področjih ter spodbudile organe, naj ohranijo zagon in po potrebi okrepijo prizadevanja za hitro dokončanje izvajanja nedavno sprejete primarne zakonodaje. To še zlasti velja za reforme v finančnem sektorju, v katerem bo kmalu dokončana in sprejeta obsežna sekundarna zakonodaja.

| (7) | Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene, ki ju je leta 2020 opravila Komisija, preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Upošteval je potrebe po spoprijemanju s posledicami pandemije in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Svet je Grčiji priporočil (8), naj sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, vključno s krepitvijo odpornosti zdravstvenega sistema, razvije sheme skrajšanega delovnega časa in učinkovito aktivacijsko podporo za ublažitev zaposlitvenih in socialnih učinkov krize, sprejme ukrepe za zagotavljanje likvidnosti ter spodbuja javne in zasebne naložbe na številnih prednostnih področjih za naložbe, vključno z zelenim in digitalnim prehodom. Svet je prav tako pozval grške organe, naj nadaljujejo in zaključijo reforme v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, da bi se po postopni odpravi omejitev zaradi izbruha COVID-19 ponovno začelo trajnostno gospodarsko okrevanje. |
| --- | --- |

(7)

Svet je ob upoštevanju poglobljenega pregleda in ocene, ki ju je leta 2020 opravila Komisija, preučil nacionalni reformni program za leto 2020 in program stabilnosti za leto 2020. Upošteval je potrebe po spoprijemanju s posledicami pandemije in spodbujanju okrevanja gospodarstva kot prvi korak, ki je potreben, da se omogoči prilagoditev neravnotežij. Svet je Grčiji priporočil (8), naj sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovit odziv na pandemijo, vključno s krepitvijo odpornosti zdravstvenega sistema, razvije sheme skrajšanega delovnega časa in učinkovito aktivacijsko podporo za ublažitev zaposlitvenih in socialnih učinkov krize, sprejme ukrepe za zagotavljanje likvidnosti ter spodbuja javne in zasebne naložbe na številnih prednostnih področjih za naložbe, vključno z zelenim in digitalnim prehodom. Svet je prav tako pozval grške organe, naj nadaljujejo in zaključijo reforme v skladu z zavezami za obdobje po izteku programa, da bi se po postopni odpravi omejitev zaradi izbruha COVID-19 ponovno začelo trajnostno gospodarsko okrevanje.

| (8) | Grški bančni sektor je od konca programa evropskega mehanizma za stabilnost postal stabilnejši in odpornejši na šoke, vendar so še vedno prisotna preostala tveganja in pomembne osnovne ranljivosti, ki se bodo zaradi negativnega vpliva izbruha koronavirusa še povečale. Banke ohranjajo ustrezno likvidnost, pri čemer izkoriščajo ugodne pogoje spodbujevalnih denarnih politik, vendar je raven nedonosnih posojil še vedno visoka, saj je septembra 2020 znašala 58,7 milijarde EUR oziroma 35,8 % bruto izpostavljenosti potrošniških posojil (9). Obseg nedonosnih posojil, ki je najvišjo vrednost 107,2 milijarde EUR dosegel marca 2016, se je v prvih devetih mesecih leta 2020 še naprej zmanjševal, čeprav počasneje. Vendar velik delež posojil, ki izkoriščajo moratorije na odplačilo dolga, kaže na znatno tveganje večjih potreb po oblikovanju rezervacij in poslabšanja razmerja med kakovostjo sredstev, ko se moratoriji iztečejo. Ključni element strategije bank za reševanje problema nedonosnih posojil je še vedno nadaljevanje listinjenj v okviru sheme Hercules, ki naj bi bila končana v prvi polovici leta 2021. Kapitalski položaj grških bank je v skladu z regulativnimi zahtevami, vendar se sooča z vedno večjimi nadzornimi zahtevami in potrebami po kapitalu za financiranje zmanjševanja obsega nedonosnih posojil v srednjeročnem obdobju v razmerah nizke dobičkonosnosti, medtem ko naj bi se pritisk na dobičkonosnost še povečal zaradi gospodarskih učinkov pandemije. Posledično so grške banke zaradi pandemije še posebej izpostavljene tveganju morebitnega povišanja stroškov financiranja in ponovnega poslabšanja kakovosti sredstev. Grški organi so uspešno izvedli ali razširili podporne ukrepe za ohranjanje dostopa prizadetih podjetij do financiranja, ki dopolnjujejo pobude na ravni komercialnih bank in serviserjev. Prav tako napredujejo pri ključnih reformah v finančnem sektorju, katerih cilj je izboljšati obstoječa orodja za reševanje nedonosnih posojil po preteklih zamudah zaradi negativnih učinkov izbruha COVID-19. Te reforme, zlasti nedavno sprejeta prenovitev razdrobljenih postopkov v primeru insolventnosti, lahko prispevajo k ublažitvi srednjeročnega učinka krize na zadolženost zasebnega sektorja. Učinek teh reform bo odvisen od hitrosti in uspešnosti njihovega izvajanja. |
| --- | --- |

(8)

Grški bančni sektor je od konca programa evropskega mehanizma za stabilnost postal stabilnejši in odpornejši na šoke, vendar so še vedno prisotna preostala tveganja in pomembne osnovne ranljivosti, ki se bodo zaradi negativnega vpliva izbruha koronavirusa še povečale. Banke ohranjajo ustrezno likvidnost, pri čemer izkoriščajo ugodne pogoje spodbujevalnih denarnih politik, vendar je raven nedonosnih posojil še vedno visoka, saj je septembra 2020 znašala 58,7 milijarde EUR oziroma 35,8 % bruto izpostavljenosti potrošniških posojil (9). Obseg nedonosnih posojil, ki je najvišjo vrednost 107,2 milijarde EUR dosegel marca 2016, se je v prvih devetih mesecih leta 2020 še naprej zmanjševal, čeprav počasneje. Vendar velik delež posojil, ki izkoriščajo moratorije na odplačilo dolga, kaže na znatno tveganje večjih potreb po oblikovanju rezervacij in poslabšanja razmerja med kakovostjo sredstev, ko se moratoriji iztečejo. Ključni element strategije bank za reševanje problema nedonosnih posojil je še vedno nadaljevanje listinjenj v okviru sheme Hercules, ki naj bi bila končana v prvi polovici leta 2021. Kapitalski položaj grških bank je v skladu z regulativnimi zahtevami, vendar se sooča z vedno večjimi nadzornimi zahtevami in potrebami po kapitalu za financiranje zmanjševanja obsega nedonosnih posojil v srednjeročnem obdobju v razmerah nizke dobičkonosnosti, medtem ko naj bi se pritisk na dobičkonosnost še povečal zaradi gospodarskih učinkov pandemije. Posledično so grške banke zaradi pandemije še posebej izpostavljene tveganju morebitnega povišanja stroškov financiranja in ponovnega poslabšanja kakovosti sredstev. Grški organi so uspešno izvedli ali razširili podporne ukrepe za ohranjanje dostopa prizadetih podjetij do financiranja, ki dopolnjujejo pobude na ravni komercialnih bank in serviserjev. Prav tako napredujejo pri ključnih reformah v finančnem sektorju, katerih cilj je izboljšati obstoječa orodja za reševanje nedonosnih posojil po preteklih zamudah zaradi negativnih učinkov izbruha COVID-19. Te reforme, zlasti nedavno sprejeta prenovitev razdrobljenih postopkov v primeru insolventnosti, lahko prispevajo k ublažitvi srednjeročnega učinka krize na zadolženost zasebnega sektorja. Učinek teh reform bo odvisen od hitrosti in uspešnosti njihovega izvajanja.

| (9) | Ne glede na napredek v zadnjih letih na področjih, kot sta skrajšanje časa za registracijo podjetja in krepitev zaščite manjšinskih vlagateljev, se Grčija še vedno sooča z velikimi izzivi, povezanimi s svojim poslovnim okoljem in pravosodnim sistemom, kar je razvidno iz slabe uspešnosti na več področjih (npr. izvrševanje pogodb, vpis nepremičnin, reševanje insolventnosti itd.). Grški organi si še naprej prizadevajo za izboljšanje regulativnega okolja in povečanje konkurenčnosti kljub težavam zaradi izbruha pandemije COVID-19. Stalen napredek pri izvajanju pravosodnih reform, vključno z ukrepi za podporo mediaciji, in nedavni ukrepi, sprejeti za reformo proizvodnih trgov in izboljšanje nadzora trga, lahko prispevajo k obetom Grčije za okrevanje, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje poslovnega okolja. Organi napredujejo tudi pri ključnih reformah za izboljšanje digitalne uspešnosti Grčije, ki je še vedno med najnižjimi v EU. Grčija je tudi zavezana izvedbi obsežne reforme javnega naročanja v začetku leta 2021, medtem ko še naprej uvaja dopolnilne ukrepe za dodatno zmanjšanje upravnega bremena za podjetja in državljane. |
| --- | --- |

(9)

Ne glede na napredek v zadnjih letih na področjih, kot sta skrajšanje časa za registracijo podjetja in krepitev zaščite manjšinskih vlagateljev, se Grčija še vedno sooča z velikimi izzivi, povezanimi s svojim poslovnim okoljem in pravosodnim sistemom, kar je razvidno iz slabe uspešnosti na več področjih (npr. izvrševanje pogodb, vpis nepremičnin, reševanje insolventnosti itd.). Grški organi si še naprej prizadevajo za izboljšanje regulativnega okolja in povečanje konkurenčnosti kljub težavam zaradi izbruha pandemije COVID-19. Stalen napredek pri izvajanju pravosodnih reform, vključno z ukrepi za podporo mediaciji, in nedavni ukrepi, sprejeti za reformo proizvodnih trgov in izboljšanje nadzora trga, lahko prispevajo k obetom Grčije za okrevanje, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za izboljšanje poslovnega okolja. Organi napredujejo tudi pri ključnih reformah za izboljšanje digitalne uspešnosti Grčije, ki je še vedno med najnižjimi v EU. Grčija je tudi zavezana izvedbi obsežne reforme javnega naročanja v začetku leta 2021, medtem ko še naprej uvaja dopolnilne ukrepe za dodatno zmanjšanje upravnega bremena za podjetja in državljane.

| (10) | Grčija, ki je bila od leta 2010 izključena iz posojil na finančnih trgih, od julija 2017 ponovno pridobiva dostop do trga prek izdajanja državnih obveznic. Donosi grških državnih obveznic so po uspešnem zaključku programa evropskega mehanizma za stabilnost leta 2018 počasi postali zmernejši, leta 2019 pa so precej upadli. Od začetka pandemije je Grčija uspešno izdajala zakladne menice in dolgoročne obveznice, kar kaže na stalen dostop do tržnega financiranja. Trenutne ugodne pogoje financiranja podpirajo likvidnostni ukrepi, dogovorjeni na evropski ravni, vključno z izrednim programom Evropske centralne banke za nakup vrednostnih papirjev ob pandemiji. Na podlagi analize vzdržnosti dolga, predstavljene v osmem poročilu o okrepljenem nadzoru, se pričakuje, da se bodo bruto potrebe po financiranju sektorja država srednjeročno gibale okrog 15 % BDP. |
| --- | --- |

(10)

Grčija, ki je bila od leta 2010 izključena iz posojil na finančnih trgih, od julija 2017 ponovno pridobiva dostop do trga prek izdajanja državnih obveznic. Donosi grških državnih obveznic so po uspešnem zaključku programa evropskega mehanizma za stabilnost leta 2018 počasi postali zmernejši, leta 2019 pa so precej upadli. Od začetka pandemije je Grčija uspešno izdajala zakladne menice in dolgoročne obveznice, kar kaže na stalen dostop do tržnega financiranja. Trenutne ugodne pogoje financiranja podpirajo likvidnostni ukrepi, dogovorjeni na evropski ravni, vključno z izrednim programom Evropske centralne banke za nakup vrednostnih papirjev ob pandemiji. Na podlagi analize vzdržnosti dolga, predstavljene v osmem poročilu o okrepljenem nadzoru, se pričakuje, da se bodo bruto potrebe po financiranju sektorja država srednjeročno gibale okrog 15 % BDP.

| (11) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da še vedno obstajajo okoliščine, ki upravičujejo uvedbo okrepljenega nadzora v skladu s členom 2 Uredbe (EU) št. 472/2013. Grčija se zlasti še vedno sooča s tveganji, povezanimi s finančno stabilnostjo, ki bi, če bi se uresničila, lahko imela negativne učinke prelivanja za druge države članice euroobmočja. Ti morebitni učinki prelivanja bi lahko nastali posredno z vplivanjem na zaupanje vlagateljev ter posledično na stroške refinanciranja za banke in države v drugih državah članicah euroobmočja. |
| --- | --- |

(11)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da še vedno obstajajo okoliščine, ki upravičujejo uvedbo okrepljenega nadzora v skladu s členom 2 Uredbe (EU) št. 472/2013. Grčija se zlasti še vedno sooča s tveganji, povezanimi s finančno stabilnostjo, ki bi, če bi se uresničila, lahko imela negativne učinke prelivanja za druge države članice euroobmočja. Ti morebitni učinki prelivanja bi lahko nastali posredno z vplivanjem na zaupanje vlagateljev ter posledično na stroške refinanciranja za banke in države v drugih državah članicah euroobmočja.

| (12) | Zato mora Grčija srednjeročno še naprej sprejemati ukrepe za obravnavanje virov ali možnih virov težav ter izvajati strukturne reforme, ki bodo prispevale k trdnemu in trajnostnemu okrevanju gospodarstva ter ublažitvi posledic več dejavnikov. Ti dejavniki vključujejo hud in dolgotrajen upad med krizo, obseg dolga Grčije, ranljivosti v njenem finančnem sektorju, stalne razmeroma tesne povezave med finančnim sektorjem in grškimi javnimi financami, tudi prek državnega lastništva, tveganje prenosa hujših napetosti v katerem koli od navedenih sektorjev v druge države članice ter izpostavljenost držav članic euroobmočja grški državi. |
| --- | --- |

(12)

Zato mora Grčija srednjeročno še naprej sprejemati ukrepe za obravnavanje virov ali možnih virov težav ter izvajati strukturne reforme, ki bodo prispevale k trdnemu in trajnostnemu okrevanju gospodarstva ter ublažitvi posledic več dejavnikov. Ti dejavniki vključujejo hud in dolgotrajen upad med krizo, obseg dolga Grčije, ranljivosti v njenem finančnem sektorju, stalne razmeroma tesne povezave med finančnim sektorjem in grškimi javnimi financami, tudi prek državnega lastništva, tveganje prenosa hujših napetosti v katerem koli od navedenih sektorjev v druge države članice ter izpostavljenost držav članic euroobmočja grški državi.

| (13) | Za obravnavanje preostalih tveganj in spremljanje izpolnjevanja obvez, sprejetih v zvezi s tem, se zdi potrebno in primerno podaljšati okrepljeni nadzor za Grčijo v skladu s členom 2(1) Uredbe (EU) št. 472/2013. |
| --- | --- |

(13)

Za obravnavanje preostalih tveganj in spremljanje izpolnjevanja obvez, sprejetih v zvezi s tem, se zdi potrebno in primerno podaljšati okrepljeni nadzor za Grčijo v skladu s členom 2(1) Uredbe (EU) št. 472/2013.

| (14) | Grčija je imela na podlagi dopisa z dne 14. januarja 2021 možnost izraziti svoja stališča o oceni Komisije. V odgovoru z dne 27. januarja 2021 se je Grčija na splošno strinjala z oceno Komisije glede gospodarskih izzivov države, na kateri temelji podaljšanje okrepljenega nadzora. |
| --- | --- |

(14)

Grčija je imela na podlagi dopisa z dne 14. januarja 2021 možnost izraziti svoja stališča o oceni Komisije. V odgovoru z dne 27. januarja 2021 se je Grčija na splošno strinjala z oceno Komisije glede gospodarskih izzivov države, na kateri temelji podaljšanje okrepljenega nadzora.

| (15) | Grčija bo še naprej prejemala tehnično podporo, zagotovljeno v okviru novega instrumenta za tehnično podporo, ki bo zlasti podpiral države članice pri pripravi in izvajanju njihovih načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(15)

Grčija bo še naprej prejemala tehnično podporo, zagotovljeno v okviru novega instrumenta za tehnično podporo, ki bo zlasti podpiral države članice pri pripravi in izvajanju njihovih načrtov za okrevanje in odpornost.

| (16) | Komisija namerava v okviru svojega sistema zgodnjega opozarjanja pri izvajanju okrepljenega nadzora tesno sodelovati z evropskim mehanizmom za stabilnost – |
| --- | --- |

(16)

Komisija namerava v okviru svojega sistema zgodnjega opozarjanja pri izvajanju okrepljenega nadzora tesno sodelovati z evropskim mehanizmom za stabilnost –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Obdobje okrepljenega nadzora za Grčijo v skladu s členom 2(1) Uredbe (EU) št. 472/2013, ki je bilo uvedeno z Izvedbenim sklepom (EU) 2018/1192, se z 21. februarjem 2021 podaljša za dodatnih šest mesecev.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 17. februarja 2021

Za Komisijo

Paolo GENTILONI

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 140, 27.5.2013, str. 1.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1192 z dne 11. julija 2018 o uvedbi okrepljenega nadzora za Grčijo (UL L 211, 22.8.2018, str. 1.

2

(3)  Z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/338 (UL L 60, 28.2.2019, str. 17); Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2019/1287 (UL L 202, 31.7.2019, str. 110); Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/280 (UL L 59, 28.2.2020, str. 9) in Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2020/5086 (UL L 248, 31.7.2020, str. 20).

3

(4)  SWD(2020) 507 final.

4

(5)  COM(2020) 150 final.

5

(6)  Uredba (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (UL L 306, 23.11.2011, str. 25).

6

(7)  Evropska komisija: Poročilo o okrepljenem nadzoru za Grčijo, maj 2020, Institutional Paper 127, maj 2020.

7

(8)  Priporočilo Sveta z dne 20. julija 2020 v zvezi z nacionalnim reformnim programom Grčije za leto 2020 in mnenje Sveta o programu stabilnosti Grčije za leto 2020 (UL C 282, 26.8.2020, str. 46).

8

(9)  
  Vir: grška centralna banka; merjeno na posamični ravni.

9

Vir

---

| 22.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/7

---

SKLEP EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE (EU) 2021/272

z dne 16. decembra 2020

o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

ODBOR NADZORNIKOV EVROPSKEGA ORGANA ZA VREDNOSTNE PAPIRJE IN TRGE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti Priloge IX k Sporazumu,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) ter o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES in razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (1) ter zlasti člena 9(5), člena 43(1) in člena 44(1) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav (2) in zlasti člena 28(1) Uredbe,

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 918/2012 z dne 5. julija 2012 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o prodaji na kratko in določenih vidikih poslov kreditnih zamenjav v zvezi z opredelitvami pojmov, izračunom neto kratkih pozicij, kritimi posli kreditnih zamenjav državnih vrednostnih papirjev, pragovi za priglasitev, pragovi likvidnosti za odložitev omejitev, znatnimi padci vrednosti finančnih instrumentov in neugodnimi dogodki (3), zlasti člena 24 Delegirane uredbe,

ob upoštevanju Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/525 z dne 16. marca 2020, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4),

ob upoštevanju Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/1123 z dne 10. junija 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (5), in Sklepa Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (EU) 2020/1689 z dne 16. septembra 2020 o podaljšanju začasne zahteve, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   UVOD

UVOD

| (1) | Organ ESMA je s Sklepom (EU) 2020/525 zahteval, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim organom priglasiti podrobnosti takih pozicij, ko dosežejo, presežejo ali padejo pod prag 0,1 % izdanega kapitala, v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012. |
| --- | --- |

(1)

Organ ESMA je s Sklepom (EU) 2020/525 zahteval, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim organom priglasiti podrobnosti takih pozicij, ko dosežejo, presežejo ali padejo pod prag 0,1 % izdanega kapitala, v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012.

| (2) | Ukrep, ki izhaja iz Sklepa organa ESMA (EU) 2020/525, se nanaša na potrebo po tem, da se pristojnim nacionalnim organom in organu ESMA zaradi izjemnih okoliščin na finančnih trgih omogoči spremljanje neto kratkih pozicij, ki so jih udeleženci na trgu sklenili v zvezi z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu. |
| --- | --- |

(2)

Ukrep, ki izhaja iz Sklepa organa ESMA (EU) 2020/525, se nanaša na potrebo po tem, da se pristojnim nacionalnim organom in organu ESMA zaradi izjemnih okoliščin na finančnih trgih omogoči spremljanje neto kratkih pozicij, ki so jih udeleženci na trgu sklenili v zvezi z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu.

| (3) | Čeprav so finančni trgi EU delno nadoknadili izgube, zabeležene od izbruha pandemije, je organ ESMA s Sklepom (EU) 2020/1123 in Sklepom (EU) 2020/1689 podaljšal začasno zahtevo, saj so bile napovedi glede prihodnjega okrevanja še naprej negotove, pravilno delovanje in integriteta finančnih trgov ter stabilnost finančnega sistema so bili še naprej ogroženi in še vedno so bili prisotni učinki v celotni EU. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav so finančni trgi EU delno nadoknadili izgube, zabeležene od izbruha pandemije, je organ ESMA s Sklepom (EU) 2020/1123 in Sklepom (EU) 2020/1689 podaljšal začasno zahtevo, saj so bile napovedi glede prihodnjega okrevanja še naprej negotove, pravilno delovanje in integriteta finančnih trgov ter stabilnost finančnega sistema so bili še naprej ogroženi in še vedno so bili prisotni učinki v celotni EU.

| (4) | V skladu s členom 28(10) Uredbe (EU) št. 236/2012 mora organ ESMA ta ukrep pregledovati v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 28(10) Uredbe (EU) št. 236/2012 mora organ ESMA ta ukrep pregledovati v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece.

| (5) | Organ ESMA je ta pregled opravil na podlagi analize kazalnikov uspešnosti, vključno s cenami, nestanovitnostjo, indeksi razmika poslov kreditnih zamenjav in razvojem neto kratkih pozicij, zlasti pozicij med 0,1 % in 0,2 %. Na podlagi opravljene analize je sklenil, da naj bi se ukrep podaljšal za dodatne tri mesece. |
| --- | --- |

(5)

Organ ESMA je ta pregled opravil na podlagi analize kazalnikov uspešnosti, vključno s cenami, nestanovitnostjo, indeksi razmika poslov kreditnih zamenjav in razvojem neto kratkih pozicij, zlasti pozicij med 0,1 % in 0,2 %. Na podlagi opravljene analize je sklenil, da naj bi se ukrep podaljšal za dodatne tri mesece.

2.   ZMOŽNOST UKREPA OBVLADOVATI OGROŽENOST IN ČEZMEJNE UČINKE (ČLEN 28(2)(a) UREDBE (EU) št. 236/2012)

ZMOŽNOST UKREPA OBVLADOVATI OGROŽENOST IN ČEZMEJNE UČINKE (ČLEN 28(2)(a) UREDBE (EU) št. 236/2012)

(a)   Ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

Ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

| (6) | Organ ESMA meni, da bi bilo treba v sedanjih okoliščinah, na katere zelo vplivata razvoj pandemije bolezni covid-19 in s tem povezana negotovost, tveganja za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov EU opredeliti na podlagi analize celotnega makroekonomskega okolja skupaj z razvojem finančnih trgov. |
| --- | --- |

(6)

Organ ESMA meni, da bi bilo treba v sedanjih okoliščinah, na katere zelo vplivata razvoj pandemije bolezni covid-19 in s tem povezana negotovost, tveganja za pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov EU opredeliti na podlagi analize celotnega makroekonomskega okolja skupaj z razvojem finančnih trgov.

| (7) | Kar zadeva makroekonomsko okolje, pandemija bolezni covid-19 še vedno negativno vpliva na realno gospodarstvo, pri čemer splošne napovedi glede prihodnjega okrevanja ostajajo negotove, kljub najnovejšemu pozitivnemu razvoju dogodkov v zvezi s cepivi v EU in zunaj nje. Zaskrbljenost, ki jo je organ ESMA izrazil v svojem predhodnem sklepu o morebitnem povečanju števila primerov covid-19, se je izkazala za utemeljeno, saj je prišlo do drugega vala okužb. Povezani podatki o novih primerih, hospitalizacijah, stopnjah zasedenosti enot intenzivne nege in številu smrti so primerljivi ali celo slabši kot marca in aprila. |
| --- | --- |

(7)

Kar zadeva makroekonomsko okolje, pandemija bolezni covid-19 še vedno negativno vpliva na realno gospodarstvo, pri čemer splošne napovedi glede prihodnjega okrevanja ostajajo negotove, kljub najnovejšemu pozitivnemu razvoju dogodkov v zvezi s cepivi v EU in zunaj nje. Zaskrbljenost, ki jo je organ ESMA izrazil v svojem predhodnem sklepu o morebitnem povečanju števila primerov covid-19, se je izkazala za utemeljeno, saj je prišlo do drugega vala okužb. Povezani podatki o novih primerih, hospitalizacijah, stopnjah zasedenosti enot intenzivne nege in številu smrti so primerljivi ali celo slabši kot marca in aprila.

| (8) | Posledično so bili v celotni EU sprejeti številni ukrepi za zajezitev pandemije, od lokalnih ukrepov omejevanja gibanja in policijske ure do ukrepov za zajezitev pandemije, ki veljajo po vsej državi. Kot pri prvem valu pandemije bodo imeli ti ukrepi predvidoma kratkoročni in dolgoročni vpliv na nacionalna gospodarstva. |
| --- | --- |

(8)

Posledično so bili v celotni EU sprejeti številni ukrepi za zajezitev pandemije, od lokalnih ukrepov omejevanja gibanja in policijske ure do ukrepov za zajezitev pandemije, ki veljajo po vsej državi. Kot pri prvem valu pandemije bodo imeli ti ukrepi predvidoma kratkoročni in dolgoročni vpliv na nacionalna gospodarstva.

| (9) | V zvezi s tem je Evropska komisija (EK) v svoji jesenski evropski gospodarski napovedi (7) navedla, da naj bi se letni realni BDP euroobmočja znižal za 7,8 % v letu 2020, pri čemer bodo med državami članicami precejšnje razlike. BDP v euroobmočju in EU predvidoma ne bo okreval pred koncem leta 2022 (8). |
| --- | --- |

(9)

V zvezi s tem je Evropska komisija (EK) v svoji jesenski evropski gospodarski napovedi (7) navedla, da naj bi se letni realni BDP euroobmočja znižal za 7,8 % v letu 2020, pri čemer bodo med državami članicami precejšnje razlike. BDP v euroobmočju in EU predvidoma ne bo okreval pred koncem leta 2022 (8).

7

8

| (10) | Poleg tega naj bi stopnja brezposelnosti leta 2020 dosegla 8,3 % v euroobmočju (7,7 % v EU) in v letu 2021 še naprej naraščala (9). |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega naj bi stopnja brezposelnosti leta 2020 dosegla 8,3 % v euroobmočju (7,7 % v EU) in v letu 2021 še naprej naraščala (9).

9

| (11) | Kar zadeva razvoj finančnih trgov, so pozitivne novice o razvoju in učinkovitosti cepiv pred nedavnim prispevale k znatnemu izboljšanju tržnih vrednotenj in drugih povezanih parametrov: med 6. novembrom – trgovalni dan pred prvo pozitivno objavo glede morebitnega cepiva (10) – in 2. decembrom 2020 sta indeksa STOXX EUROPE 800 brez Švice in Eurostoxx 50 zrasla za 8,7 % oziroma 9,9 %, ta trend pa je bil opazen tudi pri glavnih nacionalnih indeksih, ki so se v povprečju povečali za 10 %. |
| --- | --- |

(11)

Kar zadeva razvoj finančnih trgov, so pozitivne novice o razvoju in učinkovitosti cepiv pred nedavnim prispevale k znatnemu izboljšanju tržnih vrednotenj in drugih povezanih parametrov: med 6. novembrom – trgovalni dan pred prvo pozitivno objavo glede morebitnega cepiva (10) – in 2. decembrom 2020 sta indeksa STOXX EUROPE 800 brez Švice in Eurostoxx 50 zrasla za 8,7 % oziroma 9,9 %, ta trend pa je bil opazen tudi pri glavnih nacionalnih indeksih, ki so se v povprečju povečali za 10 %.

10

| (12) | Primerjava z indeksom Eurostoxx 50 kot referenčnim indeksom kaže, da so se njegove cene povečale bistveno manj (–8 % v primerjavi s februarjem) kot cene drugih indeksov, kot so NIKKEI 225 (+14,1 % glede na februar), S&P 500 (+8,6 % glede na februar) ali CSI 300 (+22,3 % glede na februar) [Prikaz 1]. |
| --- | --- |

(12)

Primerjava z indeksom Eurostoxx 50 kot referenčnim indeksom kaže, da so se njegove cene povečale bistveno manj (–8 % v primerjavi s februarjem) kot cene drugih indeksov, kot so NIKKEI 225 (+14,1 % glede na februar), S&P 500 (+8,6 % glede na februar) ali CSI 300 (+22,3 % glede na februar) [Prikaz 1].

| (13) | Če natančno pogledamo bančni sektor, je indeks STOXX Europe Total Market Banks (ref. evropskih bank) 2. decembra 2020 za 22 % nižji kot 20. februarja, kar predstavlja izboljšanje glede na 37-odstotni padec, zabeležen septembra [Prikaz 1]. Analiza cen delnic nekaterih glavnih evropskih kreditnih institucij (DE, ES, IT, FR) je pokazala, da so izgubile od 3,41 % do 42,62 % svoje vrednosti. Ti podatki kljub izboljšanju v primerjavi s padcem cen v obdobju od februarja do septembra (ki je znašal med 10 % in 59 %) kažejo na šibkost bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(13)

Če natančno pogledamo bančni sektor, je indeks STOXX Europe Total Market Banks (ref. evropskih bank) 2. decembra 2020 za 22 % nižji kot 20. februarja, kar predstavlja izboljšanje glede na 37-odstotni padec, zabeležen septembra [Prikaz 1]. Analiza cen delnic nekaterih glavnih evropskih kreditnih institucij (DE, ES, IT, FR) je pokazala, da so izgubile od 3,41 % do 42,62 % svoje vrednosti. Ti podatki kljub izboljšanju v primerjavi s padcem cen v obdobju od februarja do septembra (ki je znašal med 10 % in 59 %) kažejo na šibkost bančnega sektorja.

| (14) | Poleg tega je še vedno prisotno tveganje ločitve vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov, zaradi česar se zastavlja vprašanje o trajnosti okrevanja trgov v prihodnosti (11). Kot je zapisano v poročilu o tveganjih organa ESMA z dne 11. novembra 2020 (12), bo obseg uresničitve teh tveganj v prihodnosti v veliki meri odvisen od treh dejavnikov: gospodarskih posledic pandemije, tržnih pričakovanj glede podpornih ukrepov denarne in fiskalne politike ter pojava morebitnih dodatnih zunanjih dogodkov v že tako negotovem globalnem okolju. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega je še vedno prisotno tveganje ločitve vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov, zaradi česar se zastavlja vprašanje o trajnosti okrevanja trgov v prihodnosti (11). Kot je zapisano v poročilu o tveganjih organa ESMA z dne 11. novembra 2020 (12), bo obseg uresničitve teh tveganj v prihodnosti v veliki meri odvisen od treh dejavnikov: gospodarskih posledic pandemije, tržnih pričakovanj glede podpornih ukrepov denarne in fiskalne politike ter pojava morebitnih dodatnih zunanjih dogodkov v že tako negotovem globalnem okolju.

11

12

| (15) | Obenem so na finančnih trgih prisotni drugi pozitivni znaki. Zaupanje, ki izhaja iz razvoja cepiv, se odraža tudi v razvoju razmikov poslov kreditih zamenjav, donosnosti državnih obveznic in nestanovitnosti. |
| --- | --- |

(15)

Obenem so na finančnih trgih prisotni drugi pozitivni znaki. Zaupanje, ki izhaja iz razvoja cepiv, se odraža tudi v razvoju razmikov poslov kreditih zamenjav, donosnosti državnih obveznic in nestanovitnosti.

| (16) | Razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske podjetniške obveznice so še vedno za pet bazičnih točk višji od vrednosti v februarju 2020 (podobne vrednosti kot tiste, ki so bile uporabljene kot izhodišče za Sklep organa ESMA (EU) 2020/1689), medtem ko so se razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske gospodarske družbe, evropske finančne institucije in evropske podrejene finančne institucije zmanjšali za 39, 6 oziroma 25 bazičnih točk v primerjavi z vrednostmi, na katerih temelji Sklep organa ESMA (EU) 2020/1689 [Prikaz 1]. |
| --- | --- |

(16)

Razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske podjetniške obveznice so še vedno za pet bazičnih točk višji od vrednosti v februarju 2020 (podobne vrednosti kot tiste, ki so bile uporabljene kot izhodišče za Sklep organa ESMA (EU) 2020/1689), medtem ko so se razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske gospodarske družbe, evropske finančne institucije in evropske podrejene finančne institucije zmanjšali za 39, 6 oziroma 25 bazičnih točk v primerjavi z vrednostmi, na katerih temelji Sklep organa ESMA (EU) 2020/1689 [Prikaz 1].

| (17) | Prav tako kaže, da so se donosi desetletnih državnih obveznic zmanjšali: donosi desetletnih državnih obveznic Nemčije, Španije, Francije in Italije so se glede na 20. februar zmanjšali za povprečno 14 bazičnih točk [Prikaz 1]. |
| --- | --- |

(17)

Prav tako kaže, da so se donosi desetletnih državnih obveznic zmanjšali: donosi desetletnih državnih obveznic Nemčije, Španije, Francije in Italije so se glede na 20. februar zmanjšali za povprečno 14 bazičnih točk [Prikaz 1].

| (18) | Vgrajena nestanovitnost se stalno zmanjšuje, vendar ostaja zelo občutljiva na tržne novice. Nestanovitnost, merjena z indeksom VSTOXX, (13) je še vedno visoka v primerjavi s februarjem 2020 (+8 %), podobno kot pri indeksu VIX, (14) kjer je bila 2. decembra 2020 za 5 % višja kot februarja 2020 [Prikaz 1]. |
| --- | --- |

(18)

Vgrajena nestanovitnost se stalno zmanjšuje, vendar ostaja zelo občutljiva na tržne novice. Nestanovitnost, merjena z indeksom VSTOXX, (13) je še vedno visoka v primerjavi s februarjem 2020 (+8 %), podobno kot pri indeksu VIX, (14) kjer je bila 2. decembra 2020 za 5 % višja kot februarja 2020 [Prikaz 1].

13

14

| (19) | Delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % se od marca 2020 ni bistveno zmanjšal ter je še vedno povprečno za 12 % večji kot pri skupnih neto kratkih pozicijah, podobno kot septembra (15) (ko je bil 13 % večji) [Prikaz 6]. |
| --- | --- |

(19)

Delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % se od marca 2020 ni bistveno zmanjšal ter je še vedno povprečno za 12 % večji kot pri skupnih neto kratkih pozicijah, podobno kot septembra (15) (ko je bil 13 % večji) [Prikaz 6].

15

| (20) | Kot je že navedeno v predhodnih sklepih organa ESMA, je nižji prag za poročanje pokazal, da so v nekaterih državah neto kratke pozicije med 0,1 % in 0,2 % pomenile znaten delež vseh sporočenih neto kratkih pozicij. Delež neto kratkih pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi začasnega nižjega praga za priglasitev, je torej še naprej pomemben delež v celoti in ima v sedanjih razmerah veliko informativno vrednost. |
| --- | --- |

(20)

Kot je že navedeno v predhodnih sklepih organa ESMA, je nižji prag za poročanje pokazal, da so v nekaterih državah neto kratke pozicije med 0,1 % in 0,2 % pomenile znaten delež vseh sporočenih neto kratkih pozicij. Delež neto kratkih pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi začasnega nižjega praga za priglasitev, je torej še naprej pomemben delež v celoti in ima v sedanjih razmerah veliko informativno vrednost.

| (21) | Tržno okolje je na splošno kljub nedavnim povečanjem cen v ključnih sektorjih še naprej negotovo: še vedno so prisotne številne negotovosti v zvezi z razvojem pandemije bolezni covid-19 in njenim vplivom na splošni makroekonomski scenarij. |
| --- | --- |

(21)

Tržno okolje je na splošno kljub nedavnim povečanjem cen v ključnih sektorjih še naprej negotovo: še vedno so prisotne številne negotovosti v zvezi z razvojem pandemije bolezni covid-19 in njenim vplivom na splošni makroekonomski scenarij.

| (22) | Organ ESMA ugotavlja, da lahko tveganje ločitve vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov nastane, tudi če se trg pretirano odzove na novice z neutemeljenim padcem vrednosti in ne le ob povišanju tečajev delnic brez jasnih temeljnih obetov za gospodarsko rast. |
| --- | --- |

(22)

Organ ESMA ugotavlja, da lahko tveganje ločitve vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov nastane, tudi če se trg pretirano odzove na novice z neutemeljenim padcem vrednosti in ne le ob povišanju tečajev delnic brez jasnih temeljnih obetov za gospodarsko rast.

| (23) | Kljub nedavnim dogodkom se še vedno razvijajo dolgoročne gospodarske in splošne posledice krize zaradi bolezni covid-19. Evropska komisija je zaradi izjemne negotovosti v zvezi z razvojem pandemije in ukrepov, uvedenih za zajezitev le-te, v jesenski gospodarski napovedi pripravila dva alternativna scenarija (16) („ugodni scenarij“ in „neugodni scenarij“). |
| --- | --- |

(23)

Kljub nedavnim dogodkom se še vedno razvijajo dolgoročne gospodarske in splošne posledice krize zaradi bolezni covid-19. Evropska komisija je zaradi izjemne negotovosti v zvezi z razvojem pandemije in ukrepov, uvedenih za zajezitev le-te, v jesenski gospodarski napovedi pripravila dva alternativna scenarija (16) („ugodni scenarij“ in „neugodni scenarij“).

16

| (24) | Kot je navedeno zgoraj, se neto kratke pozicije niso znatno zmanjšale, medtem ko se je izkazalo, da je vgrajena nestanovitnost, čeprav nižja od analizirane za Sklep (EU) 2020/1689, občutljiva na nove dogodke. |
| --- | --- |

(24)

Kot je navedeno zgoraj, se neto kratke pozicije niso znatno zmanjšale, medtem ko se je izkazalo, da je vgrajena nestanovitnost, čeprav nižja od analizirane za Sklep (EU) 2020/1689, občutljiva na nove dogodke.

| (25) | Natančneje, zaradi takega negotovega gospodarskega in tržnega okolja je verjetneje, da bi lahko pritiski na prodajo na kratko v prihodnjih mesecih sprožili ali poslabšali morebiten neugoden razvoj dogodkov, ki bi nato lahko negativno vplival na dejavnike, kot so tržno zaupanje ali integriteta mehanizma določanja cen. Organ ESMA meni, da splet zgoraj opisanih okoliščin resno ogroža pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov. |
| --- | --- |

(25)

Natančneje, zaradi takega negotovega gospodarskega in tržnega okolja je verjetneje, da bi lahko pritiski na prodajo na kratko v prihodnjih mesecih sprožili ali poslabšali morebiten neugoden razvoj dogodkov, ki bi nato lahko negativno vplival na dejavnike, kot so tržno zaupanje ali integriteta mehanizma določanja cen. Organ ESMA meni, da splet zgoraj opisanih okoliščin resno ogroža pravilno delovanje in integriteto finančnih trgov.

(b)   Grožnja stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

Grožnja stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

| (26) | Kot je ECB pojasnila v svojem Poročilu o finančni stabilnosti (17), je finančna stabilnost dosežena, če je finančni sistem (ki ga sestavljajo finančni posredniki, trgi in tržna infrastruktura) sposoben prenesti nepredvidene dogodke in finančna neravnovesja. |
| --- | --- |

(26)

Kot je ECB pojasnila v svojem Poročilu o finančni stabilnosti (17), je finančna stabilnost dosežena, če je finančni sistem (ki ga sestavljajo finančni posredniki, trgi in tržna infrastruktura) sposoben prenesti nepredvidene dogodke in finančna neravnovesja.

17

| (27) | Pandemija bolezni covid-19 ima še naprej hude posledice za realno gospodarstvo v Uniji. Kot je navedeno zgoraj, je organ ESMA v poročilu o tveganjih z dne 11. novembra 2020 zapisal, da so „finančni trgi EU [...] v tretjem četrtletju 2020 še naprej okrevali, vendar so še vedno zelo občutljivi [...] možnost nenadne spremembe ocene tveganj vlagateljev trenutno vidimo kot ključno tveganje za finančne trge EU, zato ohranjamo svojo oceno tveganj“. |
| --- | --- |

(27)

Pandemija bolezni covid-19 ima še naprej hude posledice za realno gospodarstvo v Uniji. Kot je navedeno zgoraj, je organ ESMA v poročilu o tveganjih z dne 11. novembra 2020 zapisal, da so „finančni trgi EU [...] v tretjem četrtletju 2020 še naprej okrevali, vendar so še vedno zelo občutljivi [...] možnost nenadne spremembe ocene tveganj vlagateljev trenutno vidimo kot ključno tveganje za finančne trge EU, zato ohranjamo svojo oceno tveganj“.

finančni trgi EU [...] v tretjem četrtletju 2020 še naprej okrevali, vendar so še vedno zelo občutljivi

možnost nenadne spremembe ocene tveganj vlagateljev trenutno vidimo kot ključno tveganje za finančne trge EU, zato ohranjamo svojo oceno tveganj“.

| (28) | Oddelek 2.a zgoraj vsebuje dodatne informacije o uspešnosti bančnega in finančnega sektorja na splošno. |
| --- | --- |

(28)

Oddelek 2.a zgoraj vsebuje dodatne informacije o uspešnosti bančnega in finančnega sektorja na splošno.

| (29) | Vpliv bolezni covid-19 je povzročil negotove razmere v gospodarstvu EU in na njenih finančnih trgih, kjer bi lahko imeli nadaljnji padci cen, ki so jih sprožile ali poslabšale strategije prodaje na kratko, zelo negativne posledice. |
| --- | --- |

(29)

Vpliv bolezni covid-19 je povzročil negotove razmere v gospodarstvu EU in na njenih finančnih trgih, kjer bi lahko imeli nadaljnji padci cen, ki so jih sprožile ali poslabšale strategije prodaje na kratko, zelo negativne posledice.

| (30) | Organ ESMA meni, da se lahko v sedanjem okolju, ki je še vedno negotovo, znaten pritisk na prodajo in nenavadna nestanovitnost cen delnic okrepita zaradi različnih dejavnikov, vključno z vse večjim številom udeležencev na trgu, ki sklepajo prodaje na kratko, in naraščanjem pomembnih neto kratkih pozicij. |
| --- | --- |

(30)

Organ ESMA meni, da se lahko v sedanjem okolju, ki je še vedno negotovo, znaten pritisk na prodajo in nenavadna nestanovitnost cen delnic okrepita zaradi različnih dejavnikov, vključno z vse večjim številom udeležencev na trgu, ki sklepajo prodaje na kratko, in naraščanjem pomembnih neto kratkih pozicij.

| (31) | Kot je navedeno zgoraj, se delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % od marca 2020 ni bistveno zmanjšal [Prikaz 6]. |
| --- | --- |

(31)

Kot je navedeno zgoraj, se delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % od marca 2020 ni bistveno zmanjšal [Prikaz 6].

| (32) | Zelo razširjen padec cen za kreditne institucije, ki je pomenil enega od parametrov za podaljšanje sklepa, ki je bilo sprejeto junija in septembra, se je v primerjavi s septembrom zmanjšal, vendar še vedno znaša –22 % glede na februar 2020 [prikaz 1]. To kaže, da so nekatere kreditne institucije, ki so v nekaterih primerih sistemsko pomembne, morda še naprej izpostavljene strategijam prodaje na kratko in naraščanju pomembnih neto kratkih pozicij ne glede na to, ali so te strategije in pozicije podprte s temeljnimi informacijami. |
| --- | --- |

(32)

Zelo razširjen padec cen za kreditne institucije, ki je pomenil enega od parametrov za podaljšanje sklepa, ki je bilo sprejeto junija in septembra, se je v primerjavi s septembrom zmanjšal, vendar še vedno znaša –22 % glede na februar 2020 [prikaz 1]. To kaže, da so nekatere kreditne institucije, ki so v nekaterih primerih sistemsko pomembne, morda še naprej izpostavljene strategijam prodaje na kratko in naraščanju pomembnih neto kratkih pozicij ne glede na to, ali so te strategije in pozicije podprte s temeljnimi informacijami.

| (33) | Še vedno obstaja tveganje, da bi lahko kopičenje strategij prodaje na kratko in naraščanje neto kratkih pozicij za nekatere vlagatelje povzročila nenadzorovan strm padec cen z morebitnimi učinki prelivanja v isti državi članici ali EU, kar bi lahko nato nazadnje ogrozilo finančni sistem ene ali več držav članic. |
| --- | --- |

(33)

Še vedno obstaja tveganje, da bi lahko kopičenje strategij prodaje na kratko in naraščanje neto kratkih pozicij za nekatere vlagatelje povzročila nenadzorovan strm padec cen z morebitnimi učinki prelivanja v isti državi članici ali EU, kar bi lahko nato nazadnje ogrozilo finančni sistem ene ali več držav članic.

| (34) | Ne glede na delno okrevanje, zaznano v nekaterih sektorjih finančnih trgov držav članic, so zgoraj navedene negotovosti glede razvoja pandemije bolezni covid-19 in njenega vpliva na gospodarstvo EU še vedno prisotne, zato je še bolj umestna zgoraj omenjena zaskrbljenost v zvezi z morebitno ločitvijo vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov in trajnostjo okrevanja finančnih trgov v prihodnosti. |
| --- | --- |

(34)

Ne glede na delno okrevanje, zaznano v nekaterih sektorjih finančnih trgov držav članic, so zgoraj navedene negotovosti glede razvoja pandemije bolezni covid-19 in njenega vpliva na gospodarstvo EU še vedno prisotne, zato je še bolj umestna zgoraj omenjena zaskrbljenost v zvezi z morebitno ločitvijo vrednotenja sredstev od temeljnih gospodarskih dejavnikov in trajnostjo okrevanja finančnih trgov v prihodnosti.

| (35) | Zato organ ESMA meni, da sedanje tržne razmere še naprej resno ogrožajo stabilnost finančnega sistema v Uniji. |
| --- | --- |

(35)

Zato organ ESMA meni, da sedanje tržne razmere še naprej resno ogrožajo stabilnost finančnega sistema v Uniji.

(c)   Čezmejni učinki

Čezmejni učinki

| (36) | Eden od predpisanih pogojev, da lahko organ ESMA sprejme ta ukrep, je, da ima opredeljena ogroženost čezmejne učinke. |
| --- | --- |

(36)

Eden od predpisanih pogojev, da lahko organ ESMA sprejme ta ukrep, je, da ima opredeljena ogroženost čezmejne učinke.

| (37) | Kot je opisano zgoraj, si trgi lastniških instrumentov v EU glede na nacionalne in vseevropske indekse niso v celoti opomogli od velikega znižanja cen, zaznanega marca. |
| --- | --- |

(37)

Kot je opisano zgoraj, si trgi lastniških instrumentov v EU glede na nacionalne in vseevropske indekse niso v celoti opomogli od velikega znižanja cen, zaznanega marca.

| (38) | Ker so s tem ogroženi finančni trgi večine držav članic EU, čeprav v različnem obsegu, so čezmejni učinki še naprej posebno resni, saj se je zaradi medsebojne povezanosti finančnih trgov EU povečala verjetnost morebitnega prelivanja ali širjenja negativnih vplivov na trgih v primeru pritiska na prodaje na kratko. |
| --- | --- |

(38)

Ker so s tem ogroženi finančni trgi večine držav članic EU, čeprav v različnem obsegu, so čezmejni učinki še naprej posebno resni, saj se je zaradi medsebojne povezanosti finančnih trgov EU povečala verjetnost morebitnega prelivanja ali širjenja negativnih vplivov na trgih v primeru pritiska na prodaje na kratko.

| (39) | Organ ESMA zato meni, da ima zgoraj opisana ogroženost integritete, pravilnega delovanja in finančne stabilnosti trga čezmejne učinke. Glede na naravo krize zaradi pandemije bolezni covid-19 pa se dejansko nanaša na celotno EU. |
| --- | --- |

(39)

Organ ESMA zato meni, da ima zgoraj opisana ogroženost integritete, pravilnega delovanja in finančne stabilnosti trga čezmejne učinke. Glede na naravo krize zaradi pandemije bolezni covid-19 pa se dejansko nanaša na celotno EU.

3.   PRISTOJNI ORGAN NI SPREJEL UKREPOV ZA OBVLADOVANJE OGROŽENOSTI ALI PA JE EDEN ALI VEČ PRISTOJNIH ORGANOV SPREJELO UKREPE, KI NE OBVLADUJEJO OGROŽENOSTI V ZADOSTNI MERI (ČLEN 28(2)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

PRISTOJNI ORGAN NI SPREJEL UKREPOV ZA OBVLADOVANJE OGROŽENOSTI ALI PA JE EDEN ALI VEČ PRISTOJNIH ORGANOV SPREJELO UKREPE, KI NE OBVLADUJEJO OGROŽENOSTI V ZADOSTNI MERI (ČLEN 28(2)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

| (40) | Še en predpisani pogoj, da lahko organ ESMA sprejme ukrep v tem sklepu, je, da en ali več pristojnih organov ni sprejelo ukrepov za obvladovanje ogroženosti ali da ukrepi, ki so bili sprejeti, ne obvladujejo ogroženosti v zadostni meri. |
| --- | --- |

(40)

Še en predpisani pogoj, da lahko organ ESMA sprejme ukrep v tem sklepu, je, da en ali več pristojnih organov ni sprejelo ukrepov za obvladovanje ogroženosti ali da ukrepi, ki so bili sprejeti, ne obvladujejo ogroženosti v zadostni meri.

| (41) | Na podlagi pomislekov glede integritete, pravilnega delovanja ter finančne stabilnosti trga, opisanih v Sklepu organa ESMA 2020/525, so nekateri pristojni nacionalni organi v Španiji, Franciji, Avstriji, Belgiji, Grčiji in Italiji (18) sprejeli nacionalne ukrepe za omejitev prodaje delnic na kratko, ki so prenehali veljati 18. maja. |
| --- | --- |

(41)

Na podlagi pomislekov glede integritete, pravilnega delovanja ter finančne stabilnosti trga, opisanih v Sklepu organa ESMA 2020/525, so nekateri pristojni nacionalni organi v Španiji, Franciji, Avstriji, Belgiji, Grčiji in Italiji (18) sprejeli nacionalne ukrepe za omejitev prodaje delnic na kratko, ki so prenehali veljati 18. maja.

18

| (42) | Po poteku ali odpravi navedenih začasnih ukrepov v EU niso bili sprejeti nobeni nadaljnji ukrepi na podlagi Uredbe (EU) št. 236/2012, na datum tega sklepa pa ne velja noben tak ukrep. |
| --- | --- |

(42)

Po poteku ali odpravi navedenih začasnih ukrepov v EU niso bili sprejeti nobeni nadaljnji ukrepi na podlagi Uredbe (EU) št. 236/2012, na datum tega sklepa pa ne velja noben tak ukrep.

| (43) | V času sprejetja tega sklepa noben pristojni organ ni sprejel ukrepov za izboljšanje svojega pregleda nad razvojem neto kratkih pozicij z uveljavitvijo nižjih pragov za poročanje, saj se lahko oprejo na Sklep (EU) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

V času sprejetja tega sklepa noben pristojni organ ni sprejel ukrepov za izboljšanje svojega pregleda nad razvojem neto kratkih pozicij z uveljavitvijo nižjih pragov za poročanje, saj se lahko oprejo na Sklep (EU) 2020/1123.

| (44) | Potreba po večjem pregledu nad neto kratkimi pozicijami je še vedno večja v razmerah, ko se zgoraj navedene omejitve, uvedene na podlagi člena 20 Uredbe (EU) št. 236/2012, ne uporabljajo več, negotovost v zvezi z zgoraj opisanim podaljšanim vplivom pandemije bolezni covid-19 pa ostaja še naprej. Ker za prodaje na kratko in transakcije z enakovrednim učinkom ne veljajo več druge zunanje omejitve, morajo biti pristojni nacionalni organi v EU sposobni vnaprej prepoznani, ali se neto kratke pozicije povečujejo v obsegu, ki lahko povzroči zgoraj opisano ogroženost finančnih trgov in finančne stabilnosti, ki se kaže in zaostruje s pritiskom na prodaje na kratko. |
| --- | --- |

(44)

Potreba po večjem pregledu nad neto kratkimi pozicijami je še vedno večja v razmerah, ko se zgoraj navedene omejitve, uvedene na podlagi člena 20 Uredbe (EU) št. 236/2012, ne uporabljajo več, negotovost v zvezi z zgoraj opisanim podaljšanim vplivom pandemije bolezni covid-19 pa ostaja še naprej. Ker za prodaje na kratko in transakcije z enakovrednim učinkom ne veljajo več druge zunanje omejitve, morajo biti pristojni nacionalni organi v EU sposobni vnaprej prepoznani, ali se neto kratke pozicije povečujejo v obsegu, ki lahko povzroči zgoraj opisano ogroženost finančnih trgov in finančne stabilnosti, ki se kaže in zaostruje s pritiskom na prodaje na kratko.

| (45) | Glede na zgoraj navedeno ogroženost, ki se nanaša na celotno EU, je še naprej očitno, da informacije, ki jih pristojni nacionalni organi prejemajo na podlagi običajnega praga za poročanje iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012, v sedanjih izjemnih tržnih razmerah ne zadostujejo. Organ ESMA meni, da naj bi se z ohranitvijo nižjega praga za poročanje vsem pristojnim nacionalnim organom v EU in organu ESMA dal na voljo najboljši možni nabor podatkov, da lahko spremljajo tržna gibanja ter da se skupaj z organom ESMA pripravijo na sprejemanje nadaljnjih ukrepov, če bo to potrebno. |
| --- | --- |

(45)

Glede na zgoraj navedeno ogroženost, ki se nanaša na celotno EU, je še naprej očitno, da informacije, ki jih pristojni nacionalni organi prejemajo na podlagi običajnega praga za poročanje iz člena 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012, v sedanjih izjemnih tržnih razmerah ne zadostujejo. Organ ESMA meni, da naj bi se z ohranitvijo nižjega praga za poročanje vsem pristojnim nacionalnim organom v EU in organu ESMA dal na voljo najboljši možni nabor podatkov, da lahko spremljajo tržna gibanja ter da se skupaj z organom ESMA pripravijo na sprejemanje nadaljnjih ukrepov, če bo to potrebno.

4.   UKREP POMEMBNO ZMANJŠA OGROŽENOST ALI ZNATNO POVEČA SPOSOBNOST PRISTOJNIH ORGANOV ZA SPREMLJANJE OGROŽENOSTI (ČLEN 28(3)(a) UREDBE (EU) št. 236/2012)

UKREP POMEMBNO ZMANJŠA OGROŽENOST ALI ZNATNO POVEČA SPOSOBNOST PRISTOJNIH ORGANOV ZA SPREMLJANJE OGROŽENOSTI (ČLEN 28(3)(a) UREDBE (EU) št. 236/2012)

| (46) | Organ ESMA mora tudi upoštevati, v kolikšni meri podaljšani ukrep pomembno zmanjša opredeljeno ogroženost. |
| --- | --- |

(46)

Organ ESMA mora tudi upoštevati, v kolikšni meri podaljšani ukrep pomembno zmanjša opredeljeno ogroženost.

| (47) | Organ ESMA je spodaj analiziral predvsem vprašanje, ali bi podaljšani ukrep pomembno zmanjšal ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ter finančne stabilnosti v Uniji in ali bi povečal sposobnost pristojnih organov za spremljanje ogroženosti. |
| --- | --- |

(47)

Organ ESMA je spodaj analiziral predvsem vprašanje, ali bi podaljšani ukrep pomembno zmanjšal ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov ter finančne stabilnosti v Uniji in ali bi povečal sposobnost pristojnih organov za spremljanje ogroženosti.

(a)   Ukrep pomembno zmanjša ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

Ukrep pomembno zmanjša ogroženost pravilnega delovanja in integritete finančnih trgov

| (48) | V zgoraj opisanih okoliščinah lahko vsako nenadno povečanje pritiska na prodajo in nestanovitnosti trgov zaradi prodaj na kratko in naraščanja kratkih pozicij okrepi negativne trende na finančnih trgih. Čeprav ima lahko prodaja na kratko v drugačnih okoliščinah pozitivno funkcijo pri opredeljevanju prave vrednosti izdajateljev, pa lahko v sedanjih tržnih razmerah dodatno ogroža pravilno delovanje in integriteto trgov. |
| --- | --- |

(48)

V zgoraj opisanih okoliščinah lahko vsako nenadno povečanje pritiska na prodajo in nestanovitnosti trgov zaradi prodaj na kratko in naraščanja kratkih pozicij okrepi negativne trende na finančnih trgih. Čeprav ima lahko prodaja na kratko v drugačnih okoliščinah pozitivno funkcijo pri opredeljevanju prave vrednosti izdajateljev, pa lahko v sedanjih tržnih razmerah dodatno ogroža pravilno delovanje in integriteto trgov.

| (49) | Zlasti glede na horizontalni učinek izjemnih razmer, ki vladajo še naprej in vplivajo na širok nabor delnic v vsej Uniji, se lahko vsak nenaden padec cen delnic še poslabša z dodatnim pritiskom na prodajo zaradi prodaje na kratko in povečanih neto kratkih pozicij, ki bi brez podaljšanega ukrepa ostale neodkrite, če ne bi dosegale običajnih pragov za priglasitev pristojnim nacionalnim organom v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012. |
| --- | --- |

(49)

Zlasti glede na horizontalni učinek izjemnih razmer, ki vladajo še naprej in vplivajo na širok nabor delnic v vsej Uniji, se lahko vsak nenaden padec cen delnic še poslabša z dodatnim pritiskom na prodajo zaradi prodaje na kratko in povečanih neto kratkih pozicij, ki bi brez podaljšanega ukrepa ostale neodkrite, če ne bi dosegale običajnih pragov za priglasitev pristojnim nacionalnim organom v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

| (50) | Iz zgoraj navedenih razlogov morajo biti pristojni nacionalni organi in organ ESMA takoj, ko je to mogoče, obveščeni o tem, da udeleženci na trgu sklepajo prodaje na kratko in da naraščajo pomembne neto kratke pozicije, da se po potrebi prepreči, da bi navedene pozicije sprožile kaskado naročil za prodajo in posledično znaten padec cen. |
| --- | --- |

(50)

Iz zgoraj navedenih razlogov morajo biti pristojni nacionalni organi in organ ESMA takoj, ko je to mogoče, obveščeni o tem, da udeleženci na trgu sklepajo prodaje na kratko in da naraščajo pomembne neto kratke pozicije, da se po potrebi prepreči, da bi navedene pozicije sprožile kaskado naročil za prodajo in posledično znaten padec cen.

| (51) | Podaljšanje ukrepa obravnava to potrebo s predlogom, da bi morale fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v delnicah, ki so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim nacionalnim organom poročati, kadar je prag nižji od tistega, kot je bil določen s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012. |
| --- | --- |

(51)

Podaljšanje ukrepa obravnava to potrebo s predlogom, da bi morale fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije v delnicah, ki so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim nacionalnim organom poročati, kadar je prag nižji od tistega, kot je bil določen s členom 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

| (52) | Tako bodo nacionalni pristojni organi in organ ESMA lahko ustrezno ocenili spreminjajoče se okoliščine, razlikovali med gibanji na trgu, ki jih usmerjajo temelje informacije, in gibanji, ki jih lahko sprožijo ali poslabšajo prodaje na kratko, ter se odzvali, če bi integriteta, pravilno delovanje in stabilnost trgov zahtevali strožje ukrepanje. |
| --- | --- |

(52)

Tako bodo nacionalni pristojni organi in organ ESMA lahko ustrezno ocenili spreminjajoče se okoliščine, razlikovali med gibanji na trgu, ki jih usmerjajo temelje informacije, in gibanji, ki jih lahko sprožijo ali poslabšajo prodaje na kratko, ter se odzvali, če bi integriteta, pravilno delovanje in stabilnost trgov zahtevali strožje ukrepanje.

| (53) | Organ ESMA meni, da bi pristojni nacionalni organi in organ ESMA brez podaljšanja tega ukrepa za dodatne tri mesece imeli omejene zmožnosti pri ustreznem spremljanju trga v sedanjem negotovem okolju. Ta položaj zaostruje očitna ločitev uspešnosti finančnih trgov in temeljne gospodarske dejavnosti, skupaj s spreminjajočo se naravo pandemije bolezni covid-19. Ti dejavniki bi lahko povzročili nenaden in znaten pritisk na prodajo in neobičajno dodatno nestanovitnost cen delnic Unije, kar bi se nato lahko še okrepilo s kopičenjem kratkih pozicij. |
| --- | --- |

(53)

Organ ESMA meni, da bi pristojni nacionalni organi in organ ESMA brez podaljšanja tega ukrepa za dodatne tri mesece imeli omejene zmožnosti pri ustreznem spremljanju trga v sedanjem negotovem okolju. Ta položaj zaostruje očitna ločitev uspešnosti finančnih trgov in temeljne gospodarske dejavnosti, skupaj s spreminjajočo se naravo pandemije bolezni covid-19. Ti dejavniki bi lahko povzročili nenaden in znaten pritisk na prodajo in neobičajno dodatno nestanovitnost cen delnic Unije, kar bi se nato lahko še okrepilo s kopičenjem kratkih pozicij.

| (54) | Hkrati pa organ ESMA meni, da je primerno ohraniti običajni prag za objavo iz člena 6 Uredbe (EU) št. 236/2012, tj. 0,5 % izdanega kapitala družbe, saj se zdi, da znižanje tega praga ni potrebno z vidikov ohranjanja urejenih trgov in obvladovanja tveganj za finančno stabilnost. Nacionalni pristojni organi in organ ESMA bodo še naprej nenehno spremljali tržne razmere in po potrebi sprejeli nadaljnje ukrepe. |
| --- | --- |

(54)

Hkrati pa organ ESMA meni, da je primerno ohraniti običajni prag za objavo iz člena 6 Uredbe (EU) št. 236/2012, tj. 0,5 % izdanega kapitala družbe, saj se zdi, da znižanje tega praga ni potrebno z vidikov ohranjanja urejenih trgov in obvladovanja tveganj za finančno stabilnost. Nacionalni pristojni organi in organ ESMA bodo še naprej nenehno spremljali tržne razmere in po potrebi sprejeli nadaljnje ukrepe.

(b)   Ukrep pomembno zmanjša ogroženost stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

Ukrep pomembno zmanjša ogroženost stabilnosti celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela

| (55) | Kot je opisano zgoraj, je padec borznih indeksov po 20. februarju 2020 v nekaterih državah še vedno na podobni ravni, kot je bila zabeležena junija ali septembra 2020, čeprav se je uspešnost trgov nedavno izboljšala zaradi spodbudnih novic o razvoju cepiv. Poleg tega je ponovno zvišanje cen v EU znatno manjše v primerjavi z uspešnostjo drugih svetovnih gospodarstev, npr. NIKKEI 225, S&P 500 ali CSI 300. Na mnoge sektorje še vedno vplivajo razni dejavniki tveganja, na primer delnice finančnega sektorja imajo še vedno nizko vrednost in so zelo razpršene med glavnimi kreditnimi institucijami EU. V tem okolju lahko prodaja na kratko in naraščanje pomembnih neto kratkih pozicij poveča pritisk na prodajo in negativne trende, ki lahko povečajo ogroženost, kar lahko zelo škodljivo vpliva na finančno stabilnost finančnih institucij in družb iz drugih sektorjev. |
| --- | --- |

(55)

Kot je opisano zgoraj, je padec borznih indeksov po 20. februarju 2020 v nekaterih državah še vedno na podobni ravni, kot je bila zabeležena junija ali septembra 2020, čeprav se je uspešnost trgov nedavno izboljšala zaradi spodbudnih novic o razvoju cepiv. Poleg tega je ponovno zvišanje cen v EU znatno manjše v primerjavi z uspešnostjo drugih svetovnih gospodarstev, npr. NIKKEI 225, S&P 500 ali CSI 300. Na mnoge sektorje še vedno vplivajo razni dejavniki tveganja, na primer delnice finančnega sektorja imajo še vedno nizko vrednost in so zelo razpršene med glavnimi kreditnimi institucijami EU. V tem okolju lahko prodaja na kratko in naraščanje pomembnih neto kratkih pozicij poveča pritisk na prodajo in negativne trende, ki lahko povečajo ogroženost, kar lahko zelo škodljivo vpliva na finančno stabilnost finančnih institucij in družb iz drugih sektorjev.

| (56) | V tem smislu bi se brez podaljšanja tega ukrepa za dodatne tri mesece pristojni nacionalni organi in organ ESMA spopadali z omejenimipodatki, ki bi zmanjšali njihovo sposobnost za odpravljanje morebitnih negativnih učinkov na gospodarstvo in nazadnje na finančno stabilnost Unije kot celote. |
| --- | --- |

(56)

V tem smislu bi se brez podaljšanja tega ukrepa za dodatne tri mesece pristojni nacionalni organi in organ ESMA spopadali z omejenimipodatki, ki bi zmanjšali njihovo sposobnost za odpravljanje morebitnih negativnih učinkov na gospodarstvo in nazadnje na finančno stabilnost Unije kot celote.

| (57) | Podaljšani ukrep organa ESMA za začasno znižanje pragov za poročanje o neto kratkih pozicijah učinkovito odpravlja ogroženost stabilnosti delov ali celotnega finančnega sistema Unije pristojnim nacionalnim organom z zmanjšanjem omejitev podatkov in povečanjem sposobnosti pristojnih nacionalnih organov za zmanjšanje prihodnje ogroženosti v zgodnji fazi. |
| --- | --- |

(57)

Podaljšani ukrep organa ESMA za začasno znižanje pragov za poročanje o neto kratkih pozicijah učinkovito odpravlja ogroženost stabilnosti delov ali celotnega finančnega sistema Unije pristojnim nacionalnim organom z zmanjšanjem omejitev podatkov in povečanjem sposobnosti pristojnih nacionalnih organov za zmanjšanje prihodnje ogroženosti v zgodnji fazi.

(c)   Izboljšanje sposobnosti pristojnih organov za spremljanje ogroženosti

Izboljšanje sposobnosti pristojnih organov za spremljanje ogroženosti

| (58) | V običajnih tržnih razmerah pristojni nacionalni organi spremljajo vsako ogroženost, ki je lahko posledica prodaje na kratko in naraščanja neto kratkih pozicij, z nadzornimi orodji, ki jih določa zakonodaja Unije, zlasti z obveznostmi poročanja glede neto kratkih pozicij iz Uredbe (EU) št. 236/2012 (19). |
| --- | --- |

(58)

V običajnih tržnih razmerah pristojni nacionalni organi spremljajo vsako ogroženost, ki je lahko posledica prodaje na kratko in naraščanja neto kratkih pozicij, z nadzornimi orodji, ki jih določa zakonodaja Unije, zlasti z obveznostmi poročanja glede neto kratkih pozicij iz Uredbe (EU) št. 236/2012 (19).

19

| (59) | Vendar morajo pristojni nacionalni organi in organ ESMA zaradi trenutnih tržnih razmer okrepiti spremljanje skupnih neto kratkih pozicij v delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih. V ta namen in glede na nadaljnjo negotovost v zvezi z razvojem pandemije bolezni covid-19 je še vedno pomembno, da pristojni nacionalni organi še naprej zbirajo informacije o naraščanju neto kratkih pozicij v najzgodnejši možni fazi, preden te dosežejo raven 0,2 % izdanega kapitala, določeno v členu 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012. |
| --- | --- |

(59)

Vendar morajo pristojni nacionalni organi in organ ESMA zaradi trenutnih tržnih razmer okrepiti spremljanje skupnih neto kratkih pozicij v delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih. V ta namen in glede na nadaljnjo negotovost v zvezi z razvojem pandemije bolezni covid-19 je še vedno pomembno, da pristojni nacionalni organi še naprej zbirajo informacije o naraščanju neto kratkih pozicij v najzgodnejši možni fazi, preden te dosežejo raven 0,2 % izdanega kapitala, določeno v členu 5(2) Uredbe (EU) št. 236/2012.

| (60) | To kaže dejstvo, da se kljub povečanjem cen od novembra 2020 delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % od marca 2020 ni bistveno zmanjšal (20) ter je še vedno povprečno za 12 % večji kot pri skupnih neto kratkih pozicijah, podobno kot septembra. Zato je mogoče sklepati, da je delež neto kratkih pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi nižjega praga za priglasitev, ki ga je uvedel organ ESMA, še naprej pomemben delež skupnih neto kratkih pozicij. |
| --- | --- |

(60)

To kaže dejstvo, da se kljub povečanjem cen od novembra 2020 delež delnic z neto kratko pozicijo med 0,1 % in 0,2 % od marca 2020 ni bistveno zmanjšal (20) ter je še vedno povprečno za 12 % večji kot pri skupnih neto kratkih pozicijah, podobno kot septembra. Zato je mogoče sklepati, da je delež neto kratkih pozicij med 0,1 % in 0,2 %, o katerih je bilo treba poročati zaradi nižjega praga za priglasitev, ki ga je uvedel organ ESMA, še naprej pomemben delež skupnih neto kratkih pozicij.

20

| (61) | S podaljšanim ukrepom organa ESMA se bo zato ohranila izboljšana sposobnost, da pristojni nacionalni organi čim prej obravnavajo vsako ugotovljeno ogroženost, kar bo njim in organu ESMA omogočilo, da pravočasno ukrepajo v primeru ogroženosti pravilnega delovanja trgov in finančne stabilnosti, če se pojavijo kakršni koli znaki izjemnih tržnih razmer. |
| --- | --- |

(61)

S podaljšanim ukrepom organa ESMA se bo zato ohranila izboljšana sposobnost, da pristojni nacionalni organi čim prej obravnavajo vsako ugotovljeno ogroženost, kar bo njim in organu ESMA omogočilo, da pravočasno ukrepajo v primeru ogroženosti pravilnega delovanja trgov in finančne stabilnosti, če se pojavijo kakršni koli znaki izjemnih tržnih razmer.

5.   UKREPI NE POVZROČAJO TVEGANJA REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLEN 28(3)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

UKREPI NE POVZROČAJO TVEGANJA REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLEN 28(3)(b) UREDBE (EU) št. 236/2012)

| (62) | Organ ESMA naj ob sprejetju ali podaljšanju ukrepa na podlagi člena 28 Uredbe (EU) št. 236/2012 upošteva, ali ukrep povzroča tveganje regulatorne arbitraže. |
| --- | --- |

(62)

Organ ESMA naj ob sprejetju ali podaljšanju ukrepa na podlagi člena 28 Uredbe (EU) št. 236/2012 upošteva, ali ukrep povzroča tveganje regulatorne arbitraže.

| (63) | Ker se podaljšani ukrep organa ESMA nanaša na obveznosti poročanja udeležencev na trgu glede vseh delnic, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji, se bo z njim zagotovil enoten prag za poročanje za vse pristojne nacionalne organe, kar bo zagotovilo enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na trgu iz Unije in zunaj nje pri trgovanju z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji. |
| --- | --- |

(63)

Ker se podaljšani ukrep organa ESMA nanaša na obveznosti poročanja udeležencev na trgu glede vseh delnic, uvrščenih v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji, se bo z njim zagotovil enoten prag za poročanje za vse pristojne nacionalne organe, kar bo zagotovilo enake konkurenčne pogoje za vse udeležence na trgu iz Unije in zunaj nje pri trgovanju z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranih trgih v Uniji.

6.   UKREP ORGANA ESMA NIMA NEGATIVNEGA VPLIVA NA UČINKOVITOST FINANČNIH TRGOV, VKLJUČNO Z ZMANJŠANJEM LIKVIDNOSTI NA TEH TRGIH ALI USTVARJANJEM NEGOTOVOSTI ZA UDELEŽENCE NA TRGIH, KI BI BILI NESORAZMERNI Z NJEGOVIMI KORISTMI (ČLEN 28(3)(c) UREDBE (EU) št. 236/2012).

UKREP ORGANA ESMA NIMA NEGATIVNEGA VPLIVA NA UČINKOVITOST FINANČNIH TRGOV, VKLJUČNO Z ZMANJŠANJEM LIKVIDNOSTI NA TEH TRGIH ALI USTVARJANJEM NEGOTOVOSTI ZA UDELEŽENCE NA TRGIH, KI BI BILI NESORAZMERNI Z NJEGOVIMI KORISTMI (ČLEN 28(3)(c) UREDBE (EU) št. 236/2012).

| (64) | Organ ESMA mora oceniti, ali ima ukrep negativne učinke, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi. |
| --- | --- |

(64)

Organ ESMA mora oceniti, ali ima ukrep negativne učinke, ki bi bili nesorazmerni v primerjavi z njegovimi koristmi.

| (65) | Organ ESMA meni, da je primerno, da pristojni nacionalni organi skrbno spremljajo razvoj neto kratkih pozicij, preden začnejo razmišljati o sprejetju morebitnih bolj radikalnih ukrepov. Ugotavlja, da običajni pragovi za poročanje (0,2 % izdanega kapitala) v sedanjih izjemnih tržnih razmerah morda niso ustrezni za pravočasno prepoznavanje trendov in dejanske ogroženosti. |
| --- | --- |

(65)

Organ ESMA meni, da je primerno, da pristojni nacionalni organi skrbno spremljajo razvoj neto kratkih pozicij, preden začnejo razmišljati o sprejetju morebitnih bolj radikalnih ukrepov. Ugotavlja, da običajni pragovi za poročanje (0,2 % izdanega kapitala) v sedanjih izjemnih tržnih razmerah morda niso ustrezni za pravočasno prepoznavanje trendov in dejanske ogroženosti.

| (66) | Čeprav je uvedba okrepljene obveznosti poročanja morda dodatno obremenila poročevalce, so ti zdaj že prilagodili svoje notranje sisteme uporabi sklepov (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 in (EU) 2020/1689, zato se ne pričakuje, da bo ta podaljšani ukrep dodatno vplival na stroške poročevalcev v zvezi z zagotavljanjem skladnosti. Poleg tega ne bo omejil sposobnosti udeležencev na trgu za sklepanje ali povečanje njihovih kratkih pozicij v delnicah. Posledično tako ne bo vplival na učinkovitost trga. |
| --- | --- |

(66)

Čeprav je uvedba okrepljene obveznosti poročanja morda dodatno obremenila poročevalce, so ti zdaj že prilagodili svoje notranje sisteme uporabi sklepov (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 in (EU) 2020/1689, zato se ne pričakuje, da bo ta podaljšani ukrep dodatno vplival na stroške poročevalcev v zvezi z zagotavljanjem skladnosti. Poleg tega ne bo omejil sposobnosti udeležencev na trgu za sklepanje ali povečanje njihovih kratkih pozicij v delnicah. Posledično tako ne bo vplival na učinkovitost trga.

| (67) | Ta podaljšani ukrep v primerjavi z drugimi možnimi in bolj radikalnimi ukrepi naj ne bi vplival na likvidnost trga, saj se zaradi povečane obveznosti poročanja za omejeno skupino udeležencev na trgu naj ne bi spremenile njihove strategije trgovanja in s tem njihova udeležba na trgu. Poleg tega namen ohranjene izjeme, predvidene za dejavnosti vzdrževanja trga in programe stabilizacije, ni povečati breme za subjekte, ki zagotavljajo pomembne storitve v smislu zagotavljanja likvidnosti in zmanjševanja nestanovitnosti, kar je v trenutnih okoliščinah še posebno pomembno. |
| --- | --- |

(67)

Ta podaljšani ukrep v primerjavi z drugimi možnimi in bolj radikalnimi ukrepi naj ne bi vplival na likvidnost trga, saj se zaradi povečane obveznosti poročanja za omejeno skupino udeležencev na trgu naj ne bi spremenile njihove strategije trgovanja in s tem njihova udeležba na trgu. Poleg tega namen ohranjene izjeme, predvidene za dejavnosti vzdrževanja trga in programe stabilizacije, ni povečati breme za subjekte, ki zagotavljajo pomembne storitve v smislu zagotavljanja likvidnosti in zmanjševanja nestanovitnosti, kar je v trenutnih okoliščinah še posebno pomembno.

| (68) | Glede področja uporabe podaljšanega ukrepa organ ESMA meni, da se z njegovim omejevanjem na enega ali več sektorjev ali na katero koli podskupino izdajateljev morda ne bi dosegel želeni rezultat. Na podlagi velikih padcev cen, zabeleženih po izbruhu pandemije bolezni covid-19, številnih delnic (in sektorjev), na katere je to vplivalo, ter stopnje medsebojne povezanosti gospodarstev EU in mest trgovanja je mogoče sklepati, da bo vseevropski ukrep pri zagotavljanju tržnih informacij pristojnim nacionalnim organom v zgodnji fazi verjetno učinkovitejši od sektorskega ukrepa. |
| --- | --- |

(68)

Glede področja uporabe podaljšanega ukrepa organ ESMA meni, da se z njegovim omejevanjem na enega ali več sektorjev ali na katero koli podskupino izdajateljev morda ne bi dosegel želeni rezultat. Na podlagi velikih padcev cen, zabeleženih po izbruhu pandemije bolezni covid-19, številnih delnic (in sektorjev), na katere je to vplivalo, ter stopnje medsebojne povezanosti gospodarstev EU in mest trgovanja je mogoče sklepati, da bo vseevropski ukrep pri zagotavljanju tržnih informacij pristojnim nacionalnim organom v zgodnji fazi verjetno učinkovitejši od sektorskega ukrepa.

| (69) | Glede ustvarjanja negotovosti na trgu se z ukrepom ne uvajajo nove regulativne obveznosti, saj se z znižanjem zadevnega praga spreminja le običajna obveznost poročanja, ki velja že od leta 2012. Organ ESMA tudi poudarja, da je podaljšani ukrep še naprej omejen na poročanje o delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, da se zajamejo pozicije, pri katerih je dodatno poročanje najpomembnejše. |
| --- | --- |

(69)

Glede ustvarjanja negotovosti na trgu se z ukrepom ne uvajajo nove regulativne obveznosti, saj se z znižanjem zadevnega praga spreminja le običajna obveznost poročanja, ki velja že od leta 2012. Organ ESMA tudi poudarja, da je podaljšani ukrep še naprej omejen na poročanje o delnicah, uvrščenih v trgovanje na reguliranem trgu v Uniji, da se zajamejo pozicije, pri katerih je dodatno poročanje najpomembnejše.

| (70) | Organ ESMA zato meni, da taka okrepljena obveznost glede preglednosti naj ne bi imela negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki je nesorazmeren z njenimi koristmi, in naj ne bi ustvarjala negotovosti na finančnih trgih. |
| --- | --- |

(70)

Organ ESMA zato meni, da taka okrepljena obveznost glede preglednosti naj ne bi imela negativnega vpliva na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki je nesorazmeren z njenimi koristmi, in naj ne bi ustvarjala negotovosti na finančnih trgih.

| (71) | Glede trajanja ukrepa organ ESMA meni, da je njegovo podaljšanje za nadaljnje tri mesece upravičeno glede na trenutno razpoložljive informacije in preostale splošne negotove napovedi glede na pandemijo bolezni covid-19. Organ ESMA načrtuje ponovno vzpostavitev običajne obveznosti poročanja takoj, ko se razmere izboljšajo, vendar hkrati ne more ovreči možnosti podaljšanja ukrepa, če se razmere poslabšajo ali če bodo trgi še naprej v negotovem položaju. |
| --- | --- |

(71)

Glede trajanja ukrepa organ ESMA meni, da je njegovo podaljšanje za nadaljnje tri mesece upravičeno glede na trenutno razpoložljive informacije in preostale splošne negotove napovedi glede na pandemijo bolezni covid-19. Organ ESMA načrtuje ponovno vzpostavitev običajne obveznosti poročanja takoj, ko se razmere izboljšajo, vendar hkrati ne more ovreči možnosti podaljšanja ukrepa, če se razmere poslabšajo ali če bodo trgi še naprej v negotovem položaju.

| (72) | Na podlagi navedenega organ ESMA od tega dne meni, da je ta sklep o podaljšanju začasnega ukrepa za povečano preglednost nad neto kratkimi pozicijami sorazmeren glede na še naprej neugodne okoliščine. |
| --- | --- |

(72)

Na podlagi navedenega organ ESMA od tega dne meni, da je ta sklep o podaljšanju začasnega ukrepa za povečano preglednost nad neto kratkimi pozicijami sorazmeren glede na še naprej neugodne okoliščine.

7.   POSVETOVANJE IN PRIGLASITEV (ČLEN 28(4) IN (5) UREDBE (EU) št. 236/2012)

POSVETOVANJE IN PRIGLASITEV (ČLEN 28(4) IN (5) UREDBE (EU) št. 236/2012)

| (73) | Organ ESMA se je posvetoval z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB). Ta sprejetju predlaganega sklepa ni ugovarjal. |
| --- | --- |

(73)

Organ ESMA se je posvetoval z Evropskim odborom za sistemska tveganja (ESRB). Ta sprejetju predlaganega sklepa ni ugovarjal.

| (74) | Organ ESMA je pristojnim nacionalnim organom priglasil predlagani sklep. |
| --- | --- |

(74)

Organ ESMA je pristojnim nacionalnim organom priglasil predlagani sklep.

| (75) | Podaljšani ukrep organa ESMA se bo začel uporabljati 19. decembra 2020 – |
| --- | --- |

(75)

Podaljšani ukrep organa ESMA se bo začel uporabljati 19. decembra 2020 –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Opredelitev pojmov

Za namene tega sklepa izraz „regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kot je naveden v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21).

21

Člen 2

Začasne dodatne obveznosti glede preglednosti

1.   Fizična ali pravna oseba, ki ima neto kratko pozicijo v izdanem kapitalu družbe, katere delnice so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, mora vsakič, ko pozicija doseže zadevni prag za priglasitev iz odstavka 2 tega člena ali pade pod ta prag, v skladu s členoma 5 in 9 Uredbe (EU) št. 236/2012 to priglasiti ustreznemu pristojnemu organu.

2.   Zadevni prag za priglasitev je 0,1 % izdanega kapitala zadevne družbe in vsak 0,1 % nad tem.

Člen 3

Izjeme

1.   V skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 236/2012 začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 ne veljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, če je njihovo glavno mesto trgovanja v tretji državi.

2.   V skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 236/2012 se začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 ne uporabljajo za transakcije, izvedene zaradi dejavnosti vzdrževanja trga.

3.   Začasne dodatne obveznosti glede preglednosti iz člena 2 se ne uporabljajo za neto kratke pozicije v zvezi z izvajanjem stabilizacije iz člena 5 Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (22).

Člen 4

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta sklep začne veljati 19. decembra 2020.

Uporablja se od datuma njegovega začetka veljavnosti, in sicer tri mesece.

V Parizu, 16. decembra 2020

Za odbor nadzornikov

Steven MAIJOOR

Predsednik

---

(1)  
  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

1

(2)  
  UL L 86, 24.3.2012, str. 1.

2

(3)  
  UL L 274, 9.10.2012, str. 1.

3

(4)  
  UL L 116, 15.4.2020, str. 5.

4

(5)  
  UL L 245, 30.7.2020, str. 17.

5

(6)  
  UL L 379, 13.11.2020, str. 60.

6

(7)  Na voljo na:https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

7

(8)  Evropska gospodarska napoved, stran 40.

8

(9)  Evropska gospodarska napoved, stran 49.

9

(10)  Na voljo na:https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

10

(11)  Na voljo na:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

11

(12)  Na voljo na:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

12

(13)  Z indeksom VSTOXX se meri vgrajena nestanovitnost na podlagi cen opcij Eurostoxx 50.

13

(14)  Indeks VIX se izračuna z uporabo srednje vrednosti ponujene cene opcij/prodajne kotacije v realnem času indeksa S&P 500 (SPX).

14

(15)  Glej tudi razdelek 4(c).

15

(16)  Evropska gospodarska napoved, stran 61.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

17

(18)  V Italiji je bil ukrep odpravljen 18. maja.

18

(19)  Glej člen 5 Uredbe (EU) št. 236/2012.

19

(20)  Za obdobje od 31. avgusta do 4. septembra zaradi tehničnih težav manjkajo poročila o dnevnih neto kratkih pozicijah iz Danske.

20

(21)  Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).

21

(22)  Uredba (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (UL L 173, 12.6.2014, str. 1).

22

---

PRILOGA

V tej prilogi se „sklep organa ESMA“ nanaša na sklep organa ESMA z dne 16. marca 2020, da morajo fizične ali pravne osebe, ki imajo neto kratke pozicije, začasno znižati pragove za priglasitev neto kratkih pozicij v zvezi z izdanim kapitalom družb, katerih delnice so bile uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu, in če presegajo določen prag, obvestiti pristojne organe v skladu s točko (a) člena 28(1) Uredbe (EU) št. 236/2012.

Prikaz 1

Finančni kazalniki

| Uspešnost trga lastniških instrumentov | Spremembe od 20.2.2020 do 2.12.2020 | Raven indeksa na dan 2.12.2020 | Spremembe od 20.2.2020 do 3.9.2020 | Raven indeksa na dan 3.9.2020 | Spremembe od 20.2.2020 do 4.6.2020 | Raven indeksa na dan 4.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 brez Švice | –10 % | 125 | –17 % | 116 | –16 % | 117 |
| INDEKS EURO STOXX | –6 % | 392 | –13 % | 362 | –13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | –8 % | 3 521 | –14% | 3 304 | –13 % | 3 323 |
| US S&P 500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | –8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | –4 % | 3 982 |
| JP Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | –3 % | 22 864 |
| Svetovna raven | 8 % | 248 | –1 % | 228 | –9 % | 211 |
| Evropske banke | –22 % | 115 | –37 % | 93 | –30 % | 104 |
| Finančne institucije IT | –24 % | 29 | –30 % | 27 | –29 % | 28 |
| Finančne institucije ES | –24 % | 50 | –48 % | 34 | –35 % | 42 |
| Finančne institucije DE | –7 % | 132 | –13 % | 123 | –11 % | 126 |
| Finančne institucije FR | –21 % | 141 | –34 % | 118 | –28 % | 130 |
| Nestanovitnost | Spremembe od 20.2.2020 do 2.12.2020 | Raven indeksa na dan
  2.12.2020 | Spremembe od 20.2.2020 do 3.9.2020 | Raven indeksa na dan
  3.9.2020 | Spremembe od 20.2.2020 do 4.6.2020 | Raven indeksa na dan
  4.6.2020 |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Posli kreditnih zamenjav | Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 2.12.2020 | Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 2.12.2020 | Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 3.9.2020 | Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 3.9.2020 | Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 4.6.2020 | Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 4.6.2020 |
| Gospodarske družbe, Evropa | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Visokodonosne, Evropa | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Finančne institucije, Evropa | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Podrejene finančne institucije, Evropa | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| Desetletne državne obveznice | Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 2.12.2020 | Donosi obveznic v % na dan 2.12.2020 | Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 3.9.2020 | Donosi obveznic v % na dan 3.9.2020 | Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 4.6.2020 | Donosi obveznic v % na dan 4.6.2020 |
| Desetletne, DE | –8 | –0,52 | –5 | –0,49 | 15 | –0,29 |
| Desetletne, ES | –13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| Desetletne, FR | –7 | –0,29 | 2 | –0,19 | 23 | 0,01 |
| Desetletne, IT | –31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| Desetletne, ZDA | –57 | 0,95 | –90 | 0,62 | –67 | 0,86 |
| Desetletne, GB | –22 | 0,36 | –34 | 0,24 | –24 | 0,34 |
| Desetletne, JP | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Opomba: spremembe trgov lastniških instrumentov so izražene v relativnem smislu, druge spremembe pa v absolutnem smislu.
  Viri: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Uspešnost trga lastniških instrumentov

Spremembe od 20.2.2020 do 2.12.2020

Raven indeksa na dan 2.12.2020

Spremembe od 20.2.2020 do 3.9.2020

Raven indeksa na dan 3.9.2020

Spremembe od 20.2.2020 do 4.6.2020

Raven indeksa na dan 4.6.2020

STOXX EUROPE 800 brez Švice

–10 %

125

–17 %

116

–16 %

117

INDEKS EURO STOXX

–6 %

392

–13 %

362

–13 %

364

EURO STOXX 50

–8 %

3 521

–14%

3 304

–13 %

3 323

US S&P 500

9 %

3 663

2 %

3 451

–8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

–4 %

3 982

JP Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

–3 %

22 864

Svetovna raven

8 %

248

–1 %

228

–9 %

211

Evropske banke

–22 %

115

–37 %

93

–30 %

104

Finančne institucije IT

–24 %

29

–30 %

27

–29 %

28

Finančne institucije ES

–24 %

50

–48 %

34

–35 %

42

Finančne institucije DE

–7 %

132

–13 %

123

–11 %

126

Finančne institucije FR

–21 %

141

–34 %

118

–28 %

130

Nestanovitnost

Spremembe od 20.2.2020 do 2.12.2020

Raven indeksa na dan

2.12.2020

Spremembe od 20.2.2020 do 3.9.2020

Raven indeksa na dan

3.9.2020

Spremembe od 20.2.2020 do 4.6.2020

Raven indeksa na dan

4.6.2020

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Posli kreditnih zamenjav

Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 2.12.2020

Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 2.12.2020

Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 3.9.2020

Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 3.9.2020

Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 4.6.2020

Razmiki poslov kreditnih zamenjav v b. t. na dan 4.6.2020

Gospodarske družbe, Evropa

5

45

5

45

22

62

Visokodonosne, Evropa

53

251

92

290

157

355

Finančne institucije, Evropa

9

53

15

59

29

73

Podrejene finančne institucije, Evropa

13

100

38

124

62

149

Desetletne državne obveznice

Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 2.12.2020

Donosi obveznic v % na dan 2.12.2020

Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 3.9.2020

Donosi obveznic v % na dan 3.9.2020

Spremembe v b. t. od 20.2.2020 do 4.6.2020

Donosi obveznic v % na dan 4.6.2020

Desetletne, DE

–8

–0,52

–5

–0,49

15

–0,29

Desetletne, ES

–13

0,11

9

0,33

32

0,55

Desetletne, FR

–7

–0,29

2

–0,19

23

0,01

Desetletne, IT

–31

0,60

15

1,06

51

1,42

Desetletne, ZDA

–57

0,95

–90

0,62

–67

0,86

Desetletne, GB

–22

0,36

–34

0,24

–24

0,34

Desetletne, JP

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Opomba: spremembe trgov lastniških instrumentov so izražene v relativnem smislu, druge spremembe pa v absolutnem smislu.

Viri: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 1

  Prikaz 2 Kazalniki nestanovitnosti

Opomba: vgrajene nestanovitnosti indeksov EURO STOXX 50 (VSTOXX) in S&P 500 (VIX), v %.

Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 2

  Prikaz 3 Sektorski delniški indeksi EU

Opomba: cene kapitala. 20. 2. 2020 = 100.

Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 3

Opomba: cene kapitala. 20. 2. 2020 = 100.

Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 4

Opomba: cene kapitala. 20. 2. 2020 = 100.

Viri: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 5

  Prikaz 4 Indeksi razmika poslov kreditnih zamenjav v EU

Opomba: razmiki poslov kreditnih zamenjav za evropske dolgoročne podjetniške obveznice (iTraxx Europe), evropske visokodonosne obveznice (iTraxx Europe Crossover) in evropske finančne institucije, v b. t.

Viri: Refinitiv EIKON, ESMA

Prikaz 5

Gibanje evropskih delniških indeksov po državah

| | Sprememba v odstotkih od 6. novembra 2020 do 2. decembra 2020 | Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 2. decembra 2020 | Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 3. septembra 2020 | Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 4. junija 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 brez Švice | 8,67 % | –9,74 % | –16,67 % | –15,78 % |
| INDEKS EURO STOXX | 9,41 % | –6,06 % | –13,22 % | –12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | –7,89 % | –13,57 % | –13,07 % |
| AT | 21,10 % | –17,84 % | –30,21 % | –23,30 % |
| BE | 16,24 % | –9,94 % | –19,22 % | –14,86 % |
| BG | 0,55 % | –22,03 % | –20,67 % | –15,69 % |
| CY | 25,10 % | –27,80 % | –39,52 % | –34,73 % |
| CZ | 11,15 % | –12,35 % | –17,81 % | –13,94 % |
| DE | 6,68 % | –2,57 % | –4,44 % | –7,32 % |
| DK | –1,90 % | 10,16 % | 4,24% | –2,48 % |
| EE | 11,25 % | –4,72 % | –13,55 % | –13,16 % |
| ES | 19,66 % | –17,22 % | –29,45 % | –21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | –5,35 % | –8,66 % |
| FR | 12,54 % | –7,91 % | –17,37 % | –15,91 % |
| GB | 9,36 % | –13,09 % | –21,32 % | –13,93 % |
| GR | 29,14 % | –16,82 % | –29,24 % | –26,64 % |
| HR | 10,22 % | –13,43 % | –19,61 % | –17,16 % |
| HU | 10,74 % | –14,42 % | –24,05 % | –17,83 % |
| IE | 5,56 % | –0,58 % | –13,00 % | –12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | –1,50 % | –4,44 % |
| IT | 11,64 % | –12,39 % | –22,04 % | –20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | –1,98 % |
| LU | 14,85 % | –7,78 % | –25,92 % | –21,60 % |
| LV | –0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | –1,81 % |
| MT | 15,14 % | –13,86 % | –20,80 % | –12,92 % |
| NL | 6,64 % | –1,80 % | –11,66 % | –9,17 % |
| NO | 11,02 % | –3,37 % | –11,80 % | –10,22 % |
| PL | 11,81 % | –9,62 % | –15,75 % | –13,47 % |
| PT | 14,45 % | –14,54 % | –20,09 % | –13,64 % |
| RO | 6,43 % | –7,58 % | –10,73 % | –11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | –7,28 % | –9,47 % |
| SI | 8,13 % | –9,57 % | –13,01 % | –10,83 % |
| SK | –0,99 % | –3,02 % | –7,05 % | 0,07 % |
| Viri: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Sprememba v odstotkih od 6. novembra 2020 do 2. decembra 2020

Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 2. decembra 2020

Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 3. septembra 2020

Sprememba v odstotkih od 20. februarja 2020 do 4. junija 2020

STOXX EUROPE 800 brez Švice

8,67 %

–9,74 %

–16,67 %

–15,78 %

INDEKS EURO STOXX

9,41 %

–6,06 %

–13,22 %

–12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

–7,89 %

–13,57 %

–13,07 %

AT

21,10 %

–17,84 %

–30,21 %

–23,30 %

BE

16,24 %

–9,94 %

–19,22 %

–14,86 %

BG

0,55 %

–22,03 %

–20,67 %

–15,69 %

CY

25,10 %

–27,80 %

–39,52 %

–34,73 %

CZ

11,15 %

–12,35 %

–17,81 %

–13,94 %

DE

6,68 %

–2,57 %

–4,44 %

–7,32 %

DK

–1,90 %

10,16 %

4,24%

–2,48 %

EE

11,25 %

–4,72 %

–13,55 %

–13,16 %

ES

19,66 %

–17,22 %

–29,45 %

–21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

–5,35 %

–8,66 %

FR

12,54 %

–7,91 %

–17,37 %

–15,91 %

GB

9,36 %

–13,09 %

–21,32 %

–13,93 %

GR

29,14 %

–16,82 %

–29,24 %

–26,64 %

HR

10,22 %

–13,43 %

–19,61 %

–17,16 %

HU

10,74 %

–14,42 %

–24,05 %

–17,83 %

IE

5,56 %

–0,58 %

–13,00 %

–12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

–1,50 %

–4,44 %

IT

11,64 %

–12,39 %

–22,04 %

–20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

–1,98 %

LU

14,85 %

–7,78 %

–25,92 %

–21,60 %

LV

–0,47 %

6,81 %

5,53 %

–1,81 %

MT

15,14 %

–13,86 %

–20,80 %

–12,92 %

NL

6,64 %

–1,80 %

–11,66 %

–9,17 %

NO

11,02 %

–3,37 %

–11,80 %

–10,22 %

PL

11,81 %

–9,62 %

–15,75 %

–13,47 %

PT

14,45 %

–14,54 %

–20,09 %

–13,64 %

RO

6,43 %

–7,58 %

–10,73 %

–11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

–7,28 %

–9,47 %

SI

8,13 %

–9,57 %

–13,01 %

–10,83 %

SK

–0,99 %

–3,02 %

–7,05 %

0,07 %

Viri: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 6

  Prikaz 6 NSP med 0,1 % in 0,2 % v obdobju od 16. marca 2020 do 30. novembra 2020

Viri: ESMA

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 22.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/27

---

SKLEP ODBORA ZA TRGOVINO št. 1/2020

z dne 19. novembra 2020

o spremembi Dodatka 1 k Prilogi XIII k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem na drugi strani [2021/273]

ODBOR ZA TRGOVINO JE –

ob upoštevanju Trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo, Ekvadorjem in Perujem na drugi strani ter zlasti člena 13(1)(d) Sporazuma,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kolumbija je na podlagi člena 209 Sporazuma Uniji 16. decembra 2016 predložila zahtevek za vključitev novih geografskih označb v Dodatek 1 k Prilogi XIII k Sporazumu. Unija je zaključila postopek ugovora in pregled dveh novih geografskih označb Kolumbije. |
| --- | --- |

(1)

Kolumbija je na podlagi člena 209 Sporazuma Uniji 16. decembra 2016 predložila zahtevek za vključitev novih geografskih označb v Dodatek 1 k Prilogi XIII k Sporazumu. Unija je zaključila postopek ugovora in pregled dveh novih geografskih označb Kolumbije.

| (2) | Na podlagi člena 257(2) Sporazuma je Pododbor za intelektualno lastnino 28. julija 2020 na srečanju med pogodbenico EU in Kolumbijo ocenil informacije o dveh novih geografskih označbah Kolumbije in Odboru za trgovino predlagal ustrezno spremembo Dodatka 1 k Prilogi XIII k Sporazumu. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 257(2) Sporazuma je Pododbor za intelektualno lastnino 28. julija 2020 na srečanju med pogodbenico EU in Kolumbijo ocenil informacije o dveh novih geografskih označbah Kolumbije in Odboru za trgovino predlagal ustrezno spremembo Dodatka 1 k Prilogi XIII k Sporazumu.

| (3) | Dodatek 1 k Prilogi XIII k Sporazumu bi bilo zato treba spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Dodatek 1 k Prilogi XIII k Sporazumu bi bilo zato treba spremeniti.

| (4) | Sklep o spremembi Dodatka 1 k Prilogi XIII k Sporazumu se lahko na podlagi člena 14(3) Sporazuma sprejme na srečanju Odbora za trgovino med pogodbenico EU in Kolumbijo, saj se nanaša izključno na dvostranski odnos med njima in ne vpliva na pravice in obveznosti druge andske države podpisnice – |
| --- | --- |

(4)

Sklep o spremembi Dodatka 1 k Prilogi XIII k Sporazumu se lahko na podlagi člena 14(3) Sporazuma sprejme na srečanju Odbora za trgovino med pogodbenico EU in Kolumbijo, saj se nanaša izključno na dvostranski odnos med njima in ne vpliva na pravice in obveznosti druge andske države podpisnice –

SKLENIL:

Člen 1

V preglednico pod točko (a) „Geografske označbe iz Kolumbije za kmetijske proizvode in živila, vina, žgane pijače in aromatizirana vina“ Dodatka 1 k Prilogi XIII k Sporazumu se dodata vnosa iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep, pripravljen v dveh izvodih, podpišeta predstavnika Odbora za trgovino, ki sta za namene spremembe Sporazuma pooblaščena za delovanje v imenu pogodbenic. Ta sklep začne učinkovati na dan zadnjega podpisa.

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 19. novembra 2020

Za Odbor za trgovino

Vodja delegacije EU

Paolo GARZOTTI

Vodja delegacije Kolumbije

Juan Carlos CADENA

---

PRILOGA

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | riž |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | kava |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

riž

CAFÉ DE SANTANDER

kava

---

| 22.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/29

---

SKLEP št. 1/2021 SKUPNEGA ODBORA EU-ŠVICA

z dne 12. februarja 2021

o spremembi tabel III in IV Protokola 2 k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, kot je bil spremenjen [2021/274]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 (1), kakor je bil spremenjen s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 26. oktobra 2004 o spremembah Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ter zlasti člena 7 Protokola 2 k Sporazumu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 5(2) Protokola 2 k Sporazumu sta Unija in Švicarska konfederacija kot pogodbenici Skupnemu odboru predložili domače referenčne cene za leto 2019 vseh surovin, za katere se uporabljajo ukrepi za cenovno nadomestilo. Iz navedenih cen je razvidno, da se je dejansko stanje cen navedenih surovin na ozemlju pogodbenic spremenilo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 5(2) Protokola 2 k Sporazumu sta Unija in Švicarska konfederacija kot pogodbenici Skupnemu odboru predložili domače referenčne cene za leto 2019 vseh surovin, za katere se uporabljajo ukrepi za cenovno nadomestilo. Iz navedenih cen je razvidno, da se je dejansko stanje cen navedenih surovin na ozemlju pogodbenic spremenilo.

| (2) | Zato je treba posodobiti domače referenčne cene in razlike v ceni kmetijskih surovin iz tabele III Protokola 2 k Sporazumu ter prilagoditi osnovne količine kmetijskih surovin iz tabele IV navedenega protokola – |
| --- | --- |

(2)

Zato je treba posodobiti domače referenčne cene in razlike v ceni kmetijskih surovin iz tabele III Protokola 2 k Sporazumu ter prilagoditi osnovne količine kmetijskih surovin iz tabele IV navedenega protokola –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol 2 k Sporazumu se spremeni:

| (a) | tabela III se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu; |
| --- | --- |

(a)

tabela III se nadomesti z besedilom iz Priloge I k temu sklepu;

| (b) | v tabeli IV se točka (b) nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu. |
| --- | --- |

(b)

v tabeli IV se točka (b) nadomesti z besedilom iz Priloge II k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 1. marca 2021.

V Bruslju, 12. februarja 2021

Za Skupni odbor

Predsednik

Marco Dueerkop

---

(1)  
  UL L 300, 31.12.1972, str. 189.

1

(2)  
  UL L 23, 26.1.2005, str. 19.

2

---

PRILOGA I

„Tabela III

Domače referenčne cene EU in Švice

| Kmetijska surovina | Švicarska domača referenčna cena
  v CHF na 100 kg neto | Domača referenčna cena EU
  v CHF na 100 kg neto | Člen 4(1)
  se uporablja v Švici Razlika med referenčno ceno Švice/EU
  v CHF na 100 kg neto | Člen 3(3)
  se uporablja v EU Razlika med referenčno ceno Švice/EU
  v EUR na 100 kg neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Navadna pšenica | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Trda pšenica | – | – | 1,20 | 0,00 |
| Rž | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Ječmen | – | – | – | – |
| Koruza | – | – | – | – |
| Navadna pšenična moka | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Polnomastno mleko v prahu | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Posneto mleko v prahu | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Maslo | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Beli sladkor | – | – | – | – |
| Jajca | – | – | 38,00 | 0,00 |
| Svež krompir | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Rastlinska maščoba | – | – | 170,00 | 0,00“. |

Kmetijska surovina

Švicarska domača referenčna cena

v CHF na 100 kg neto

Domača referenčna cena EU

v CHF na 100 kg neto

Člen 4(1)

se uporablja v Švici Razlika med referenčno ceno Švice/EU

v CHF na 100 kg neto

Člen 3(3)

se uporablja v EU Razlika med referenčno ceno Švice/EU

v EUR na 100 kg neto

Navadna pšenica

50,60

20,46

30,15

0,00

Trda pšenica

–

–

1,20

0,00

Rž

40,45

18,74

21,70

0,00

Ječmen

–

–

–

–

Koruza

–

–

–

–

Navadna pšenična moka

91,10

42,42

48,70

0,00

Polnomastno mleko v prahu

601,45

321,47

280,00

0,00

Posneto mleko v prahu

402,60

200,98

201,60

0,00

Maslo

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Beli sladkor

–

–

–

–

Jajca

–

–

38,00

0,00

Svež krompir

40,95

27,61

13,35

0,00

Rastlinska maščoba

–

–

170,00

0,00“.

---

PRILOGA II

| „(b) | Osnovni zneski za kmetijske surovine, ki se upoštevajo pri izračunu kmetijskih komponent:







  Kmetijska surovina | Uporabljeni osnovni znesek v Švici
  Člen 3(2) | Uporabljeni osnovni znesek v EU
  Člen 4(2) |
| --- | --- | --- | --- |
| v CHF na 100 kg neto | v EUR na 100 kg neto |
| Navadna pšenica | 24,55 | 0,00 |
| Trda pšenica | 1,00 | 0,00 |
| Rž | 17,70 | 0,00 |
| Ječmen | – | – |
| Koruza | – | – |
| Navadna pšenična moka | 39,70 | 0,00 |
| Polnomastno mleko v prahu | 227,80 | 0,00 |
| Posneto mleko v prahu | 164,30 | 0,00 |
| Maslo | 452,10 | 0,00 |
| Beli sladkor | – | – |
| Jajca | 30,95 | 0,00 |
| Svež krompir | 10,90 | 0,00 |
| Rastlinska maščoba | 138,55 | 0,00“. |

„(b)

Osnovni zneski za kmetijske surovine, ki se upoštevajo pri izračunu kmetijskih komponent:

Kmetijska surovina

Uporabljeni osnovni znesek v Švici

Člen 3(2)

Uporabljeni osnovni znesek v EU

Člen 4(2)

v CHF na 100 kg neto

v EUR na 100 kg neto

Navadna pšenica

24,55

0,00

Trda pšenica

1,00

0,00

Rž

17,70

0,00

Ječmen

–

–

Koruza

–

–

Navadna pšenična moka

39,70

0,00

Polnomastno mleko v prahu

227,80

0,00

Posneto mleko v prahu

164,30

0,00

Maslo

452,10

0,00

Beli sladkor

–

–

Jajca

30,95

0,00

Svež krompir

10,90

0,00

Rastlinska maščoba

138,55

0,00“.

---