# Službeni list L 61/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 61 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.22. veljače 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 61

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.22. veljače 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEĐUNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2021/270 od 25. siječnja 2021. o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane | 1 |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/271 оd 17. veljače 2021. o produljenju pojačanog nadzora za Grčku
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 998) | 3 |
| | * | Odluka Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2021/272 od 16. prosinca 2020. kojom se produljuje privremeno snižavanje praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjev fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća | 7 |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Odluka br. 1/2020 Odbora za trgovinu od 19. studenoga 2020. o izmjeni Dodatka 1. Prilogu XIII. Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Ekvadora i Perua, s druge strane [2021/273] | 27 |
| | * | Odluka br. 1/2021 Zajedničkog odbora EU – Švicarska od 12. veljače 2021. o izmjeni tablica III. i IV. Protokola br. 2 uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972., kako je izmijenjen [2021/274] | 29 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

*

Odluka Vijeća (EU) 2021/270 od 25. siječnja 2021. o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane

1

ODLUKE

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/271 оd 17. veljače 2021. o produljenju pojačanog nadzora za Grčku
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 998)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 998)

3

*

Odluka Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2021/272 od 16. prosinca 2020. kojom se produljuje privremeno snižavanje praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjev fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

7

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Odluka br. 1/2020 Odbora za trgovinu od 19. studenoga 2020. o izmjeni Dodatka 1. Prilogu XIII. Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Ekvadora i Perua, s druge strane [2021/273]

27

*

Odluka br. 1/2021 Zajedničkog odbora EU – Švicarska od 12. veljače 2021. o izmjeni tablica III. i IV. Protokola br. 2 uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972., kako je izmijenjen [2021/274]

29

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

MEĐUNARODNI SPORAZUMI

| 22.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 61/1

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/270

od 25. siječnja 2021.

o sklapanju, u ime Unije, Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 37.,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 91., članak 100. stavak 2. te članke 207. i 209., u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a), člankom 218. stavkom 7. i člankom 218. stavkom 8. drugim podstavkom,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta (1),

budući da:

| (1) | U skladu s Odlukom (EU) 2018/104 (2), Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane („Sporazum”) potpisan je 24. studenoga 2017. podložno njegovu kasnijem sklapanju. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s Odlukom (EU) 2018/104 (2), Sveobuhvatni i pojačani sporazum o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane („Sporazum”) potpisan je 24. studenoga 2017. podložno njegovu kasnijem sklapanju.

| (2) | Sporazum je važan korak ka povećanom političkom i gospodarskom sudjelovanju Unije u južnom Kavkazu. Jačanjem političkog dijaloga i poboljšavanjem suradnje u nizu područja, Sporazum će služiti kao temelj za djelotvorniju bilateralnu suradnju s Republikom Armenijom. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum je važan korak ka povećanom političkom i gospodarskom sudjelovanju Unije u južnom Kavkazu. Jačanjem političkog dijaloga i poboljšavanjem suradnje u nizu područja, Sporazum će služiti kao temelj za djelotvorniju bilateralnu suradnju s Republikom Armenijom.

| (3) | Sporazum bi trebalo odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Sporazum bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sveobuhvatni i pojačani sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane, ovime se odobrava u ime Unije (3).

Članak 2.

Predsjednik Vijeća u ime Unije polaže ispravu o odobrenju predviđenu u članku 385. stavku 1. Sporazuma (4).

Članak 3.

1.   Za potrebe članka 240. Sporazuma, izmjene Sporazuma putem odluka Pododbora za oznake zemljopisnog podrijetla odobrava Komisija u ime Unije. Ako zainteresirane strane ne mogu postići dogovor nakon prigovora povezanih s oznakom zemljopisnog podrijetla, Komisija donosi stajalište na temelju postupka iz članka 57. Uredbe (EU) br. 1151/2012 (5).

2.   Za potrebe članka 270. stavka 2. prve rečenice Sporazuma Komisija je ovlaštena odobriti stajalište Unije u pogledu izmjena Priloga XI. Sporazumu.

Za potrebe članka 270. stavka 2. druge rečenice Sporazuma Komisija je ovlaštena uložiti prigovore na izmjenu ili ispravak Priloga XI. koji predloži Republika Armenija.

Članak 4.

1.   Ime zaštićeno u glavi V. poglavlju 9. pododjeljku 3. Sporazuma (Oznake zemljopisnog podrijetla). može upotrebljavati svaki gospodarski subjekt koji stavlja na tržište poljoprivredne proizvode, prehrambene proizvode, vina, aromatizirana vina ili jaka alkoholna pića koja su usklađena s odgovarajućom specifikacijom.

2.   U skladu s člankom 301. Sporazuma, države članice i institucije Unije provode zaštitu predviđenu člancima od 297. do 300. Sporazuma, bez obzira na to je li to od njih zatražila zainteresirana strana.

Članak 5.

Sporazum se ne smije tumačiti kao da se njime dodjeljuju prava ili nameću obveze na koje se može izravno pozivati pred sudovima Unije ili država članica.

Članak 6.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 25. siječnja 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Suglasnost od 4. srpnja 2018. (još nije objavljeno u Službenom listu).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2018/104 od 20. studenoga 2017. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Armenije, s druge strane (SL L 23, 26.1.2018., str. 1.).

2

(3)  Tekst Sporazuma objavljen je u SL L 23, 26.1.2018., p. 4., zajedno s odlukom o njegovu potpisivanju.

3

(4)  Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.

4

Službenom listu Europske unije.

(5)  Uredba (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 343, 14.12.2012., str. 1.).

5

---

ODLUKE

| 22.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 61/3

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/271

оd 17. veljače 2021.

o produljenju pojačanog nadzora za Grčku

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 998)

(Vjerodostojan je samo tekst na grčkom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost (1), a posebno njezin članak 2. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Nakon isteka financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma 20. kolovoza 2018., Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/1192 (2) aktiviran je pojačani nadzor nad Grčkom za razdoblje od šest mjeseci s početkom od 21. kolovoza 2018. Pojačani nadzor naknadno je produljen četiri puta (3), svaki put za dodatno razdoblje od šest mjeseci, a posljednji put 21. kolovoza 2020. |
| --- | --- |

(1)

Nakon isteka financijske pomoći u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma 20. kolovoza 2018., Provedbenom odlukom Komisije (EU) 2018/1192 (2) aktiviran je pojačani nadzor nad Grčkom za razdoblje od šest mjeseci s početkom od 21. kolovoza 2018. Pojačani nadzor naknadno je produljen četiri puta (3), svaki put za dodatno razdoblje od šest mjeseci, a posljednji put 21. kolovoza 2020.

| (2) | Grčka je od 2010. primila znatan iznos financijske pomoći, stoga njezine nepodmirene obveze prema državama članicama europodručja, Europskom instrumentu za financijsku stabilnost i Europskom stabilizacijskom mehanizmu iznose ukupno 243 700 milijuna EUR. Grčka je dobila financijsku potporu europskih partnera pod povlaštenim uvjetima, a posebne mjere za postizanje održivije razine duga donesene su 2012. i ponovno u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma 2017. Euroskupina je 22. lipnja 2018. postigla politički dogovor o provedbi dodatnih mjera za održivost duga. Neke od tih mjera, uključujući prijenos iznosâ koji su jednaki dobiti nacionalnih središnjih banaka europodručja od grčkih državnih obveznica u okviru sporazuma o neto financijskoj imovini i programa za tržišta vrijednosnih papira, mogu se dogovoriti dvaput godišnje u Euroskupini na temelju pozitivnih izvješća u okviru pojačanog nadzora o usklađenosti Grčke s obvezama politike nakon provedbe programa. Prva četiri skupa mjera za smanjenje duga uvjetovanih politikama provedena su nakon dogovora Euroskupine postignutog u travnju 2019., prosincu 2019., lipnju 2020. i studenome 2020. |
| --- | --- |

(2)

Grčka je od 2010. primila znatan iznos financijske pomoći, stoga njezine nepodmirene obveze prema državama članicama europodručja, Europskom instrumentu za financijsku stabilnost i Europskom stabilizacijskom mehanizmu iznose ukupno 243 700 milijuna EUR. Grčka je dobila financijsku potporu europskih partnera pod povlaštenim uvjetima, a posebne mjere za postizanje održivije razine duga donesene su 2012. i ponovno u okviru Europskog stabilizacijskog mehanizma 2017. Euroskupina je 22. lipnja 2018. postigla politički dogovor o provedbi dodatnih mjera za održivost duga. Neke od tih mjera, uključujući prijenos iznosâ koji su jednaki dobiti nacionalnih središnjih banaka europodručja od grčkih državnih obveznica u okviru sporazuma o neto financijskoj imovini i programa za tržišta vrijednosnih papira, mogu se dogovoriti dvaput godišnje u Euroskupini na temelju pozitivnih izvješća u okviru pojačanog nadzora o usklađenosti Grčke s obvezama politike nakon provedbe programa. Prva četiri skupa mjera za smanjenje duga uvjetovanih politikama provedena su nakon dogovora Euroskupine postignutog u travnju 2019., prosincu 2019., lipnju 2020. i studenome 2020.

| (3) | Grčka se obvezala prema Euroskupini da će nastaviti i dovršiti sve ključne reforme donesene u okviru programa potpore stabilnosti Europskog stabilizacijskog mehanizma („program”) te da će štititi ciljeve važnih reformi donesenih u okviru programa i njegovih prethodnika. Grčka se obvezala i da će provesti posebne mjere u području fiskalnih i fiskalno-strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvoda, privatizacije i javne uprave. Te posebne mjere, koje su navedene u prilogu izjavi Euroskupine od 22. lipnja 2018., pridonijet će uklanjanju prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u Grčkoj i izvora ili mogućih izvora gospodarskih poteškoća. |
| --- | --- |

(3)

Grčka se obvezala prema Euroskupini da će nastaviti i dovršiti sve ključne reforme donesene u okviru programa potpore stabilnosti Europskog stabilizacijskog mehanizma („program”) te da će štititi ciljeve važnih reformi donesenih u okviru programa i njegovih prethodnika. Grčka se obvezala i da će provesti posebne mjere u području fiskalnih i fiskalno-strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvoda, privatizacije i javne uprave. Te posebne mjere, koje su navedene u prilogu izjavi Euroskupine od 22. lipnja 2018., pridonijet će uklanjanju prekomjernih makroekonomskih neravnoteža u Grčkoj i izvora ili mogućih izvora gospodarskih poteškoća.

| (4) | Komisija je 26. veljače 2020. objavila izvješće za Grčku (4) za 2020. Komisija je zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže (5). Iako je napredak vidljiv u nizu područja, i dalje su prisutne znatne slabosti i naslijeđeni problemi, povezani s visokim javnim dugom, visokim udjelom neprihodonosnih kredita u bilancama banaka i vanjskim sektorom, i to u kontekstu i dalje niskog potencijala za rast i visoke stope nezaposlenosti. Ti su zaključci dodatno potvrđeni u Izvješću o mehanizmu upozoravanja koji je Komisija donijela 18. studenoga 2020. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6) izrađenom u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 u kojemu se navodi da je Grčka jedna od država članica za koju je u 2021. potrebno provesti detaljno preispitivanje. Konkretno, unatoč padu javnog duga 2019., u Izvješću o mehanizmu upozoravanja navodi se da se očekuje da će javni dug 2020. porasti iznad 200 % bruto domaćeg proizvoda zbog gospodarskog pada i troškova mjera potrebnih za ublažavanje učinka pandemije. Grčki financijski sektor i dalje je suočen s kombinacijom niske profitabilnosti, ispodprosječnim stopama kapitala i visokom razinom neprihodonosnih kredita. Neto međunarodna investicijska pozicija zemlje i dalje je velikim dijelom negativna, iako uključuje veliki vanjski javni dug po izrazito povlaštenim uvjetima, te se predviđa da će se dodatno pogoršati zbog slabijih priljeva od turizma. Nezaposlenost je i dalje vrlo visoka, a blago silazni trend nezaposlenosti prekinula je kriza. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 26. veljače 2020. objavila izvješće za Grčku (4) za 2020. Komisija je zaključila da u Grčkoj postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže (5). Iako je napredak vidljiv u nizu područja, i dalje su prisutne znatne slabosti i naslijeđeni problemi, povezani s visokim javnim dugom, visokim udjelom neprihodonosnih kredita u bilancama banaka i vanjskim sektorom, i to u kontekstu i dalje niskog potencijala za rast i visoke stope nezaposlenosti. Ti su zaključci dodatno potvrđeni u Izvješću o mehanizmu upozoravanja koji je Komisija donijela 18. studenoga 2020. na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (6) izrađenom u kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 u kojemu se navodi da je Grčka jedna od država članica za koju je u 2021. potrebno provesti detaljno preispitivanje. Konkretno, unatoč padu javnog duga 2019., u Izvješću o mehanizmu upozoravanja navodi se da se očekuje da će javni dug 2020. porasti iznad 200 % bruto domaćeg proizvoda zbog gospodarskog pada i troškova mjera potrebnih za ublažavanje učinka pandemije. Grčki financijski sektor i dalje je suočen s kombinacijom niske profitabilnosti, ispodprosječnim stopama kapitala i visokom razinom neprihodonosnih kredita. Neto međunarodna investicijska pozicija zemlje i dalje je velikim dijelom negativna, iako uključuje veliki vanjski javni dug po izrazito povlaštenim uvjetima, te se predviđa da će se dodatno pogoršati zbog slabijih priljeva od turizma. Nezaposlenost je i dalje vrlo visoka, a blago silazni trend nezaposlenosti prekinula je kriza.

| (5) | Od početka pandemije Unija i njezine države članice poduzimaju dosad neviđene mjere kako bi zaštitile živote i egzistencije. Grčka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa pandemiji bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem dodatnih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava i proširenjem dijela fiskalnih mjera i mjera za likvidnost kojima se pruža pomoć osobito ugroženim građanima i poduzećima. EU podupire nacionalne mjere za suzbijanje zdravstvene krize i ublažavanje njezina učinka na gospodarstvo. Oslobodio je proračun radi borbe protiv virusa, aktivirao opću klauzulu o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, iskoristio punu fleksibilnost predviđenu pravilima o državnim potporama i izradio novi instrument za potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji („SURE”) kako bi se građanima pomoglo da zadrže radna mjesta. Uz mjere koje poduzimaju Europska središnja banka, Europski stabilizacijski mehanizam i Europska investicijska banka, EU-ovim odgovorom osigurava se 750 milijardi EUR iz instrumenta Next Generation EU koji će se prvenstveno provoditi putem Mehanizma za oporavak i otpornost. Mehanizmom će se pružiti znatna potpora provedbi reformi i ulaganja za jačanje gospodarstava država članica. Mehanizam je prilika da se grčko gospodarstvo oporavi od aktualne krize i odgovori na izazove s kojima se i dalje suočava. Osim toga, u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. sredstva EU-a u iznosu većem od 1 000 milijardu EUR bit će usmjerena na nove i ojačane prioritete u svim područjima politika EU-a, uključujući zelenu i digitalnu tranziciju. |
| --- | --- |

(5)

Od početka pandemije Unija i njezine države članice poduzimaju dosad neviđene mjere kako bi zaštitile živote i egzistencije. Grčka je u okviru koordiniranog Unijina pristupa pandemiji bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem dodatnih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava i proširenjem dijela fiskalnih mjera i mjera za likvidnost kojima se pruža pomoć osobito ugroženim građanima i poduzećima. EU podupire nacionalne mjere za suzbijanje zdravstvene krize i ublažavanje njezina učinka na gospodarstvo. Oslobodio je proračun radi borbe protiv virusa, aktivirao opću klauzulu o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, iskoristio punu fleksibilnost predviđenu pravilima o državnim potporama i izradio novi instrument za potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji („SURE”) kako bi se građanima pomoglo da zadrže radna mjesta. Uz mjere koje poduzimaju Europska središnja banka, Europski stabilizacijski mehanizam i Europska investicijska banka, EU-ovim odgovorom osigurava se 750 milijardi EUR iz instrumenta Next Generation EU koji će se prvenstveno provoditi putem Mehanizma za oporavak i otpornost. Mehanizmom će se pružiti znatna potpora provedbi reformi i ulaganja za jačanje gospodarstava država članica. Mehanizam je prilika da se grčko gospodarstvo oporavi od aktualne krize i odgovori na izazove s kojima se i dalje suočava. Osim toga, u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. sredstva EU-a u iznosu većem od 1 000 milijardu EUR bit će usmjerena na nove i ojačane prioritete u svim područjima politika EU-a, uključujući zelenu i digitalnu tranziciju.

| (6) | Komisija je 18. studenoga 2020. objavila svoju osmu procjenu u okviru pojačanog nadzora nad Grčkom (7). Zaključak je da je Grčka poduzela potrebne mjere kako bi ispunila posebne obveze u pogledu reformi unatoč nepovoljnim okolnostima prouzročenima pandemijom. U izvješću se navodi da su nadležna tijela proteklih mjeseci uspjela nastaviti s radom na reformskim obvezama nakon zastoja u prvoj polovini 2020. zbog neočekivanih događaja i da su provela niz temeljnih reformi. Europske institucije pozdravile su blisku i konstruktivnu suradnju u svim područjima i potakle nadležna tijela da nastave s radom na brzom dovršenju provedbe nedavno donesenog primarnog zakonodavstva te da ga prema potrebi pojačaju. To se posebno odnosi na reforme financijskog sektora u okviru kojih će uskoro biti dovršeno i doneseno opsežno sekundarno zakonodavstvo. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 18. studenoga 2020. objavila svoju osmu procjenu u okviru pojačanog nadzora nad Grčkom (7). Zaključak je da je Grčka poduzela potrebne mjere kako bi ispunila posebne obveze u pogledu reformi unatoč nepovoljnim okolnostima prouzročenima pandemijom. U izvješću se navodi da su nadležna tijela proteklih mjeseci uspjela nastaviti s radom na reformskim obvezama nakon zastoja u prvoj polovini 2020. zbog neočekivanih događaja i da su provela niz temeljnih reformi. Europske institucije pozdravile su blisku i konstruktivnu suradnju u svim područjima i potakle nadležna tijela da nastave s radom na brzom dovršenju provedbe nedavno donesenog primarnog zakonodavstva te da ga prema potrebi pojačaju. To se posebno odnosi na reforme financijskog sektora u okviru kojih će uskoro biti dovršeno i doneseno opsežno sekundarno zakonodavstvo.

| (7) | Na temelju detaljnog preispitivanja koje je Komisija provela 2020. i Komisijine procjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Vijeće smatra da je prvi korak potreban za korekciju neravnoteža suočavanje s pandemijom i olakšavanje gospodarskog oporavka. Preporučilo je (8) Grčkoj da poduzme sve potrebne mjere kako bi se učinkovito suočila s pandemijom, među ostalim jačanjem otpornosti zdravstvenog sustava, da uvede programe skraćenog radnog vremena i učinkovitu potporu mjerama aktivacije kako bi se ublažile posljedice krize na zapošljavanje i socijalne posljedice, da uvede mjere za osiguravanje likvidnosti te da potiče javna i privatna ulaganja u niz prioritetnih područja ulaganja, uključujući zelenu i digitalnu tranziciju. Vijeće je pozvalo tijela da nastave i dovrše provedbu reformi u skladu s obvezama nakon provedbe programa kako bi se nakon postupnog ublažavanja ograničenja nametnutih zbog pandemije bolesti COVID-19 pokrenuo održiv gospodarski oporavak. |
| --- | --- |

(7)

Na temelju detaljnog preispitivanja koje je Komisija provela 2020. i Komisijine procjene, Vijeće je ispitalo Nacionalni program reformi za 2020. i Program stabilnosti za 2020. Vijeće smatra da je prvi korak potreban za korekciju neravnoteža suočavanje s pandemijom i olakšavanje gospodarskog oporavka. Preporučilo je (8) Grčkoj da poduzme sve potrebne mjere kako bi se učinkovito suočila s pandemijom, među ostalim jačanjem otpornosti zdravstvenog sustava, da uvede programe skraćenog radnog vremena i učinkovitu potporu mjerama aktivacije kako bi se ublažile posljedice krize na zapošljavanje i socijalne posljedice, da uvede mjere za osiguravanje likvidnosti te da potiče javna i privatna ulaganja u niz prioritetnih područja ulaganja, uključujući zelenu i digitalnu tranziciju. Vijeće je pozvalo tijela da nastave i dovrše provedbu reformi u skladu s obvezama nakon provedbe programa kako bi se nakon postupnog ublažavanja ograničenja nametnutih zbog pandemije bolesti COVID-19 pokrenuo održiv gospodarski oporavak.

| (8) | Od završetka programa Europskog stabilizacijskog mehanizma grčki je bankarski sektor postao stabilniji i otporniji na udare, no naslijeđeni rizici i znatni temeljni nedostaci još su prisutni i sve izraženiji zbog nepovoljnog utjecaja pandemije koronavirusa. Banke održavaju odgovarajuću likvidnost iskorištavanjem povoljnih uvjeta monetarne politike, ali razina neprihodonosnih kredita i dalje je u rujnu 2020. (9) bila na visokih 58,7 milijardi EUR ili 35,8 % bruto izloženosti prema kreditnim dužnicima. Pad razine neprihodonosnih kredita s najviše točke od 107,2 milijarde EUR zabilježene u ožujku 2016. nastavio se tijekom prvih devet mjeseci 2020., iako sporijim tempom. Međutim, velik udio zajmova koji ostvaruju korist od moratorija na otplatu duga upućuje na znatan rizik od povećanih potreba za rezervacijama i pogoršanja stopa kvalitete imovine nakon isteka moratorija. Ključni element strategije banaka za rješavanje problema neprihodonosnih kredita i dalje je nastavak sekuritizacija u okviru programa Heraklo, za koje se očekuje da će biti zaključene u prvoj polovini 2021. Struktura kapitala grčkih banaka u skladu je s regulatornim zahtjevima, ali je suočena sa sve većim nadzornim zahtjevima i potrebama za sredstvima za financiranje postupka razduživanja neprihodonosnih kredita u srednjoročnom razdoblju, dok je profitabilnost niska i očekuje se da će biti pod dodatnim pritiskom zbog gospodarskih posljedica pandemije. Stoga su grčke banke zbog pandemije posebno izložene riziku od mogućeg povećanja troškova financiranja i ponovnog pogoršanja kvalitete imovine. Tijela su učinkovito provela ili proširila mjere potpore za održavanje pristupa financiranju za pogođena poduzeća, kojima upotpunjuju inicijative na razini komercijalnih banaka i pružatelja usluga servisiranja kredita. Nastavlja se i s ključnim reformama financijskog sektora s ciljem poboljšanja postojećih instrumenata za sanaciju neprihodonosnih kredita nakon prethodnih kašnjenja zbog negativnih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te reforme, posebno nedavno donesena reforma fragmentiranog okvira za insolventnost, mogu pridonijeti ublažavanju srednjoročnih posljedica krize na zaduženost privatnog sektora. Učinak tih reformi ovisit će o pravodobnosti i učinkovitosti njihove provedbe. |
| --- | --- |

(8)

Od završetka programa Europskog stabilizacijskog mehanizma grčki je bankarski sektor postao stabilniji i otporniji na udare, no naslijeđeni rizici i znatni temeljni nedostaci još su prisutni i sve izraženiji zbog nepovoljnog utjecaja pandemije koronavirusa. Banke održavaju odgovarajuću likvidnost iskorištavanjem povoljnih uvjeta monetarne politike, ali razina neprihodonosnih kredita i dalje je u rujnu 2020. (9) bila na visokih 58,7 milijardi EUR ili 35,8 % bruto izloženosti prema kreditnim dužnicima. Pad razine neprihodonosnih kredita s najviše točke od 107,2 milijarde EUR zabilježene u ožujku 2016. nastavio se tijekom prvih devet mjeseci 2020., iako sporijim tempom. Međutim, velik udio zajmova koji ostvaruju korist od moratorija na otplatu duga upućuje na znatan rizik od povećanih potreba za rezervacijama i pogoršanja stopa kvalitete imovine nakon isteka moratorija. Ključni element strategije banaka za rješavanje problema neprihodonosnih kredita i dalje je nastavak sekuritizacija u okviru programa Heraklo, za koje se očekuje da će biti zaključene u prvoj polovini 2021. Struktura kapitala grčkih banaka u skladu je s regulatornim zahtjevima, ali je suočena sa sve većim nadzornim zahtjevima i potrebama za sredstvima za financiranje postupka razduživanja neprihodonosnih kredita u srednjoročnom razdoblju, dok je profitabilnost niska i očekuje se da će biti pod dodatnim pritiskom zbog gospodarskih posljedica pandemije. Stoga su grčke banke zbog pandemije posebno izložene riziku od mogućeg povećanja troškova financiranja i ponovnog pogoršanja kvalitete imovine. Tijela su učinkovito provela ili proširila mjere potpore za održavanje pristupa financiranju za pogođena poduzeća, kojima upotpunjuju inicijative na razini komercijalnih banaka i pružatelja usluga servisiranja kredita. Nastavlja se i s ključnim reformama financijskog sektora s ciljem poboljšanja postojećih instrumenata za sanaciju neprihodonosnih kredita nakon prethodnih kašnjenja zbog negativnih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te reforme, posebno nedavno donesena reforma fragmentiranog okvira za insolventnost, mogu pridonijeti ublažavanju srednjoročnih posljedica krize na zaduženost privatnog sektora. Učinak tih reformi ovisit će o pravodobnosti i učinkovitosti njihove provedbe.

| (9) | Unatoč napretku ostvarenom posljednjih godina u područjima kao što su skraćivanje vremena za registraciju poduzeća i jačanje zaštite manjinskih ulagača, Grčka se i dalje suočava s velikim izazovima u pogledu poslovnog okruženja i pravosudnog sustava, što je vidljivo iz slabih rezultata u nekoliko područja (npr. izvršavanje ugovora, upis vlasništva, rješavanje nelikvidnosti itd.). Tijela nastavljaju raditi na poboljšavanju regulatornog okruženja i jačanju konkurentnosti unatoč teškoćama zbog pandemije bolesti COVID-19, koja je još u tijeku. Stabilan napredak u provedbi pravosudnih reformi, uključujući mjere za potporu posredovanju te nedavne mjere za reformu tržišta proizvoda i poboljšanje nadzora tržišta mogu povećati izglede Grčke za oporavak, no potrebno je daljnje poboljšanje poslovnog okruženja. Tijela napreduju i u provedbi ključnih reformi za poboljšanje pokazatelja uspješnosti Grčke u području digitalizacije, koja je i dalje među najnižima u EU-u. Grčka je predana i provedbi velike reforme javne nabave do početka 2021., a nastavlja i s uvođenjem komplementarnih mjera kako bi se dodatno smanjilo administrativno opterećenje poduzeća i građana. |
| --- | --- |

(9)

Unatoč napretku ostvarenom posljednjih godina u područjima kao što su skraćivanje vremena za registraciju poduzeća i jačanje zaštite manjinskih ulagača, Grčka se i dalje suočava s velikim izazovima u pogledu poslovnog okruženja i pravosudnog sustava, što je vidljivo iz slabih rezultata u nekoliko područja (npr. izvršavanje ugovora, upis vlasništva, rješavanje nelikvidnosti itd.). Tijela nastavljaju raditi na poboljšavanju regulatornog okruženja i jačanju konkurentnosti unatoč teškoćama zbog pandemije bolesti COVID-19, koja je još u tijeku. Stabilan napredak u provedbi pravosudnih reformi, uključujući mjere za potporu posredovanju te nedavne mjere za reformu tržišta proizvoda i poboljšanje nadzora tržišta mogu povećati izglede Grčke za oporavak, no potrebno je daljnje poboljšanje poslovnog okruženja. Tijela napreduju i u provedbi ključnih reformi za poboljšanje pokazatelja uspješnosti Grčke u području digitalizacije, koja je i dalje među najnižima u EU-u. Grčka je predana i provedbi velike reforme javne nabave do početka 2021., a nastavlja i s uvođenjem komplementarnih mjera kako bi se dodatno smanjilo administrativno opterećenje poduzeća i građana.

| (10) | Nakon što je 2010. izgubila pristup zaduživanju na financijskim tržištima, Grčka se od srpnja 2017. počela vraćati na tržište izdavanjem državnih obveznica. Nakon uspješnog zaključenja programa Europskog stabilizacijskog mehanizma u 2018. polako su se počeli ostvarivati umjereni prinosi od grčkih državnih obveznica, koji su se 2019. znatno smanjili. Od početka pandemije Grčka je uspješno izdavala trezorske zapise i dugoročne državne obveznice, što upućuje na kontinuiran pristup tržišnom financiranju. Postojeći povoljni uvjeti financiranja temelje se na mjerama likvidnosti dogovorenima na europskoj razini, uključujući hitni program kupnje zbog pandemije koji provodi Europska središnja banka. Na temelju analize održivosti duga predstavljene u osmom Izvješću o pojačanom nadzoru očekuje se da će državne bruto potrebe za financiranjem u srednjoročnom razdoblju iznositi oko 15 % BDP-a. |
| --- | --- |

(10)

Nakon što je 2010. izgubila pristup zaduživanju na financijskim tržištima, Grčka se od srpnja 2017. počela vraćati na tržište izdavanjem državnih obveznica. Nakon uspješnog zaključenja programa Europskog stabilizacijskog mehanizma u 2018. polako su se počeli ostvarivati umjereni prinosi od grčkih državnih obveznica, koji su se 2019. znatno smanjili. Od početka pandemije Grčka je uspješno izdavala trezorske zapise i dugoročne državne obveznice, što upućuje na kontinuiran pristup tržišnom financiranju. Postojeći povoljni uvjeti financiranja temelje se na mjerama likvidnosti dogovorenima na europskoj razini, uključujući hitni program kupnje zbog pandemije koji provodi Europska središnja banka. Na temelju analize održivosti duga predstavljene u osmom Izvješću o pojačanom nadzoru očekuje se da će državne bruto potrebe za financiranjem u srednjoročnom razdoblju iznositi oko 15 % BDP-a.

| (11) | S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da su uvjeti zbog kojih je uveden pojačani nadzor u skladu s člankom 2. Uredbe (EU) br. 472/2013 i dalje prisutni. Konkretno, financijska stabilnost Grčke i dalje je izložena rizicima koji bi, ako se ostvare, mogli imati negativne učinke prelijevanja na druge države članice europodručja. Učinci prelijevanja mogli bi se ostvariti neizravno, djelovanjem na povjerenje ulagača, a time i na troškove refinanciranja za banke i državne obveznice u drugim državama članicama europodručja. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na navedeno, Komisija zaključuje da su uvjeti zbog kojih je uveden pojačani nadzor u skladu s člankom 2. Uredbe (EU) br. 472/2013 i dalje prisutni. Konkretno, financijska stabilnost Grčke i dalje je izložena rizicima koji bi, ako se ostvare, mogli imati negativne učinke prelijevanja na druge države članice europodručja. Učinci prelijevanja mogli bi se ostvariti neizravno, djelovanjem na povjerenje ulagača, a time i na troškove refinanciranja za banke i državne obveznice u drugim državama članicama europodručja.

| (12) | Stoga Grčka u srednjoročnom razdoblju treba kontinuirano donositi mjere za uklanjanje izvora ili mogućih izvora poteškoća i provoditi strukturne reforme za poticanje snažnog i održivog gospodarskog oporavka kako bi ublažila preostale učinke nekih ranijih čimbenika. Među tim su čimbenicima ozbiljan i dugotrajan pad gospodarske aktivnosti tijekom krize, razmjeri grčkog duga, slabosti financijskog sektora, kontinuirana relativno snažna povezanost financijskog sektora i grčkih javnih financija, među ostalim i zbog državnog vlasništva, rizik od širenja ozbiljnih napetosti iz jednog od tih sektora u druge države članice te izloženost država članica europodručja grčkim državnim obveznicama. |
| --- | --- |

(12)

Stoga Grčka u srednjoročnom razdoblju treba kontinuirano donositi mjere za uklanjanje izvora ili mogućih izvora poteškoća i provoditi strukturne reforme za poticanje snažnog i održivog gospodarskog oporavka kako bi ublažila preostale učinke nekih ranijih čimbenika. Među tim su čimbenicima ozbiljan i dugotrajan pad gospodarske aktivnosti tijekom krize, razmjeri grčkog duga, slabosti financijskog sektora, kontinuirana relativno snažna povezanost financijskog sektora i grčkih javnih financija, među ostalim i zbog državnog vlasništva, rizik od širenja ozbiljnih napetosti iz jednog od tih sektora u druge države članice te izloženost država članica europodručja grčkim državnim obveznicama.

| (13) | Radi otklanjanja preostalih rizika i praćenja izvršenja obveza preuzetih u tu svrhu nameće se zaključak da je potrebno i primjereno produljiti pojačani nadzor nad Grčkom u skladu s člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 472/2013. |
| --- | --- |

(13)

Radi otklanjanja preostalih rizika i praćenja izvršenja obveza preuzetih u tu svrhu nameće se zaključak da je potrebno i primjereno produljiti pojačani nadzor nad Grčkom u skladu s člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 472/2013.

| (14) | Dopisom poslanim 14. siječnja 2021. Grčkoj je omogućeno da se očituje o Komisijinoj procjeni. U svojem odgovoru od 27. siječnja 2021. Grčka se uglavnom složila s Komisijinom procjenom gospodarskih izazova s kojima se suočava, što je osnova za produljenje pojačanog nadzora. |
| --- | --- |

(14)

Dopisom poslanim 14. siječnja 2021. Grčkoj je omogućeno da se očituje o Komisijinoj procjeni. U svojem odgovoru od 27. siječnja 2021. Grčka se uglavnom složila s Komisijinom procjenom gospodarskih izazova s kojima se suočava, što je osnova za produljenje pojačanog nadzora.

| (15) | Grčka će i dalje imati koristi od tehničke potpore koja se pruža u okviru novog instrumenta za tehničku potporu, kojim će se države članice osobito podupirati u pripremi i provedbi planova za oporavak i otpornost. |
| --- | --- |

(15)

Grčka će i dalje imati koristi od tehničke potpore koja se pruža u okviru novog instrumenta za tehničku potporu, kojim će se države članice osobito podupirati u pripremi i provedbi planova za oporavak i otpornost.

| (16) | Komisija pri provedbi pojačanog nadzora i u kontekstu svojeg sustava ranog upozoravanja namjerava blisko surađivati s Europskim stabilizacijskim mehanizmom. |
| --- | --- |

(16)

Komisija pri provedbi pojačanog nadzora i u kontekstu svojeg sustava ranog upozoravanja namjerava blisko surađivati s Europskim stabilizacijskim mehanizmom.

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Razdoblje pojačanog nadzora nad Grčkom u skladu s člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) 472/2013, koje je aktivirano Provedbenom odlukom (EU) 2018/1192, produljuje se za dodatnih šest mjeseci s početkom od 21. veljače 2021.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Helenskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 17. veljače 2021.

Za Komisiju

Paolo GENTILONI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 140, 27.5.2013., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2018/1192 оd 11. srpnja 2018. o primjeni pojačanog nadzora na Grčku (SL L 211, 22.8.2018., str. 1.).

2

(3)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/338, SL L 60, 28.2.2019., str. 17.; Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1287, SL L 202, 31.7.2019., str. 110.; Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/280, SL L 59, 28.2.2020., str. 9.; i Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/5086, SL L 248, 31.7.2020., str. 20.

3

(4)  SWD(2020) 507 final.

4

(5)  COM(2020) 150 final.

5

(6)  Uredba (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011 . o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža (SL L 306, 23.11.2011., str. 25.).

6

(7)  Europska komisija: Izvješće o pojačanom nadzoru – Grčka, svibanj 2020., Institutional Paper br. 127, svibanj 2020.

7

(8)  Preporuka Vijeća od 20. srpnja 2020. o Nacionalnom programu reformi Grčke za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Grčke za 2020. (SL C 282, 26.8.2020., str. 46.).

8

(9)  Izvor: Grčka središnja banka, mjereno na pojedinačnoj razini.

9

---

| 22.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 61/7

---

ODLUKA EUROPSKOG NADZORNOG TIJELA ZA VRIJEDNOSNE PAPIRE I TRŽIŠTA KAPITALA (EU) 2021/272

od 16. prosinca 2020.

kojom se produljuje privremeno snižavanje praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjev fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

ODBOR SUPERVIZORA EUROPSKOG NADZORNOG TIJELA ZA VRIJEDNOSNE PAPIRE I TRŽIŠTA KAPITALA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov Prilog IX.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog tijela (Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala), izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 5., članak 43. stavak 1. i članak 44. stavak 1.,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (2), a posebno njezin članak 28. stavak 1.,

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 918/2012 od 5. srpnja 2012. o dopuni Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u vezi s definicijama, izračunom neto kratkih pozicija, pokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, pragovima za obavješćivanje, pragovima likvidnosti za privremenu obustavu ograničenja, značajnim padom vrijednosti financijskih instrumenata i negativnim događajima (3), a posebno njezin članak 24.,

uzimajući u obzir Odluku Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2020/525 od 16. ožujka 2020. o privremenom snižavanju praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjevu fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (4),

uzimajući u obzir Odluku Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2020/1123 od 10. lipnja 2020. kojom se produljuje privremeno snižavanje praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjev fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Odluku Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (EU) 2020/1689 od 16. rujna 2020. kojom se produljuje privremeno snižavanje praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjev fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (6),

budući da:

1.   UVOD

UVOD

| (1) | Odlukom (EU) 2020/525 ESMA je obvezala fizičke ili pravne osobe koje imaju neto kratke pozicije u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu da obavijeste nadležna tijela ako takve pozicije dosegnu, premaše ili padnu ispod 0,1 % izdanog dioničkog kapitala u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012. |
| --- | --- |

(1)

Odlukom (EU) 2020/525 ESMA je obvezala fizičke ili pravne osobe koje imaju neto kratke pozicije u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu da obavijeste nadležna tijela ako takve pozicije dosegnu, premaše ili padnu ispod 0,1 % izdanog dioničkog kapitala u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012.

| (2) | Mjerom koja se uvodi Odlukom ESMA-e (EU) 2020/525 odgovara se na potrebu da nacionalna nadležna tijela i ESMA budu u mogućnosti pratiti neto kratke pozicije koje su sudionici na tržištu zauzeli u dionicama koje su uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu zbog izvanrednih okolnosti na financijskim tržištima. |
| --- | --- |

(2)

Mjerom koja se uvodi Odlukom ESMA-e (EU) 2020/525 odgovara se na potrebu da nacionalna nadležna tijela i ESMA budu u mogućnosti pratiti neto kratke pozicije koje su sudionici na tržištu zauzeli u dionicama koje su uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu zbog izvanrednih okolnosti na financijskim tržištima.

| (3) | Odlukom (EU) 2020/1123 i Odlukom (EU) 2020/1689 ESMA je produljila privremeni zahtjev jer su, bez obzira na djelomičan oporavak financijskih tržišta EU-a od gubitaka zabilježenih od izbijanja pandemije, izgledi za budući oporavak i dalje bili nesigurni, a prijetnje urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta i stabilnosti financijskog sustava još su uvijek bile prisutne i imale su učinke na razini cijelog EU-a. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom (EU) 2020/1123 i Odlukom (EU) 2020/1689 ESMA je produljila privremeni zahtjev jer su, bez obzira na djelomičan oporavak financijskih tržišta EU-a od gubitaka zabilježenih od izbijanja pandemije, izgledi za budući oporavak i dalje bili nesigurni, a prijetnje urednom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta i stabilnosti financijskog sustava još su uvijek bile prisutne i imale su učinke na razini cijelog EU-a.

| (4) | U skladu s člankom 28. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 236/2012 ESMA ima obvezu preispitati tu mjeru odgovarajućom učestalošću, a najmanje svaka tri mjeseca. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 28. stavkom 10. Uredbe (EU) br. 236/2012 ESMA ima obvezu preispitati tu mjeru odgovarajućom učestalošću, a najmanje svaka tri mjeseca.

| (5) | ESMA je provela to preispitivanje na temelju analize pokazatelja uspješnosti, uključujući cijene, volatilnost, indekse spreadova kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, kao i kretanja neto kratkih pozicija, posebno onih između 0,1 % i 0,2 %. Na temelju provedene analize ESMA je odlučila da treba produljiti mjeru za dodatna tri mjeseca. |
| --- | --- |

(5)

ESMA je provela to preispitivanje na temelju analize pokazatelja uspješnosti, uključujući cijene, volatilnost, indekse spreadova kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, kao i kretanja neto kratkih pozicija, posebno onih između 0,1 % i 0,2 %. Na temelju provedene analize ESMA je odlučila da treba produljiti mjeru za dodatna tri mjeseca.

2.   SPOSOBNOST DA SE MJEROM OTKLONE PRIJETNJE I PREKOGRANIČNI UČINCI (ČLANAK 28. STAVAK 2. TOČKA (a) UREDBE (EU) br. 236/2012)

SPOSOBNOST DA SE MJEROM OTKLONE PRIJETNJE I PREKOGRANIČNI UČINCI (ČLANAK 28. STAVAK 2. TOČKA (a) UREDBE (EU) br. 236/2012)

a.   Prijetnja pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta

Prijetnja pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta

| (6) | ESMA smatra da bi se u trenutačnom kontekstu, na koji snažno utječe razvoj događaja u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 i povezana neizvjesnost, utvrđivanje rizika za pravilno funkcioniranje i integritet financijskih tržišta EU-a trebalo temeljiti na analizi cjelokupnog makroekonomskog okružja kao i kretanja na financijskim tržištima. |
| --- | --- |

(6)

ESMA smatra da bi se u trenutačnom kontekstu, na koji snažno utječe razvoj događaja u vezi s pandemijom bolesti COVID-19 i povezana neizvjesnost, utvrđivanje rizika za pravilno funkcioniranje i integritet financijskih tržišta EU-a trebalo temeljiti na analizi cjelokupnog makroekonomskog okružja kao i kretanja na financijskim tržištima.

| (7) | Kada je riječ o makroekonomskom okružju, pandemija bolesti COVID-19 i dalje negativno utječe na realno gospodarstvo, a ukupni izgledi za budući oporavak i dalje su neizvjesni usprkos nedavnim pozitivnim kretanjima u EU-u i šire u pogledu cjepiva. Zabrinutost koju je ESMA izrazila u prethodnoj odluci u vezi s mogućim porastom broja slučajeva bolesti COVID-19 pokazala se opravdanom nakon što je došlo do drugog vala zaraze. Povezani podatci o novim slučajevima zaraze, slučajevima hospitalizacije, stopama popunjenosti odjela intenzivne skrbi i smrtnim slučajevima usporedivi su sa situacijom iz ožujka i travnja, pa čak i lošiji u odnosu na to razdoblje. |
| --- | --- |

(7)

Kada je riječ o makroekonomskom okružju, pandemija bolesti COVID-19 i dalje negativno utječe na realno gospodarstvo, a ukupni izgledi za budući oporavak i dalje su neizvjesni usprkos nedavnim pozitivnim kretanjima u EU-u i šire u pogledu cjepiva. Zabrinutost koju je ESMA izrazila u prethodnoj odluci u vezi s mogućim porastom broja slučajeva bolesti COVID-19 pokazala se opravdanom nakon što je došlo do drugog vala zaraze. Povezani podatci o novim slučajevima zaraze, slučajevima hospitalizacije, stopama popunjenosti odjela intenzivne skrbi i smrtnim slučajevima usporedivi su sa situacijom iz ožujka i travnja, pa čak i lošiji u odnosu na to razdoblje.

| (8) | Upravo su zbog toga u cijelom EU-u poduzete brojne mjere za sprečavanje širenja zaraze, uključujući mjere ograničenja kretanja i uvođenja policijskog sata na lokalnoj razini, ali i mjere ograničenja kretanja na razini cijele države. Kada je riječ o prvom valu širenja pandemije, očekuje se da će te mjere imati i kratkoročan i dugoročan učinak na nacionalna gospodarstva. |
| --- | --- |

(8)

Upravo su zbog toga u cijelom EU-u poduzete brojne mjere za sprečavanje širenja zaraze, uključujući mjere ograničenja kretanja i uvođenja policijskog sata na lokalnoj razini, ali i mjere ograničenja kretanja na razini cijele države. Kada je riječ o prvom valu širenja pandemije, očekuje se da će te mjere imati i kratkoročan i dugoročan učinak na nacionalna gospodarstva.

| (9) | S tim u vezi, jesenska Europska gospodarska prognoza Europske komisije (7) upućuje na to da će u 2020. godišnji realni BDP u europodručju pasti za 7,8 % uz znatne razlike među državama članicama. Prema očekivanjima, do oporavka BDP-a u europodručju i EU-u neće doći prije kraja 2022. (8) |
| --- | --- |

(9)

S tim u vezi, jesenska Europska gospodarska prognoza Europske komisije (7) upućuje na to da će u 2020. godišnji realni BDP u europodručju pasti za 7,8 % uz znatne razlike među državama članicama. Prema očekivanjima, do oporavka BDP-a u europodručju i EU-u neće doći prije kraja 2022. (8)

7

8

| (10) | Nadalje, očekuje se da će 2020. stopa nezaposlenosti u europodručju dosegnuti 8,3 % (7,7 % u EU-u) te da će nastaviti rasti i u 2021. (9) |
| --- | --- |

(10)

Nadalje, očekuje se da će 2020. stopa nezaposlenosti u europodručju dosegnuti 8,3 % (7,7 % u EU-u) te da će nastaviti rasti i u 2021. (9)

9

| (11) | Kada je riječ o kretanjima na financijskim tržištima, pozitivne novosti u vezi s razvojem i učinkovitosti cjepiva pridonijele su nedavnom značajnom poboljšanju tržišnih vrednovanja i drugih povezanih parametara: između 6. studenoga, odnosno dana trgovanja koji je prethodio prvoj pozitivnoj objavi u vezi s kandidatom za cjepivo (10), i 2. prosinca 2020. indeks STOXX EUROPE 800 bez švicarskog indeksa i indeks Eurostoxx 50 porasli su za 8,7 % odnosno 9,9 %, a taj su trend slijedili i glavni nacionalni indeksi, koji su u prosjeku porasli za 10 %. |
| --- | --- |

(11)

Kada je riječ o kretanjima na financijskim tržištima, pozitivne novosti u vezi s razvojem i učinkovitosti cjepiva pridonijele su nedavnom značajnom poboljšanju tržišnih vrednovanja i drugih povezanih parametara: između 6. studenoga, odnosno dana trgovanja koji je prethodio prvoj pozitivnoj objavi u vezi s kandidatom za cjepivo (10), i 2. prosinca 2020. indeks STOXX EUROPE 800 bez švicarskog indeksa i indeks Eurostoxx 50 porasli su za 8,7 % odnosno 9,9 %, a taj su trend slijedili i glavni nacionalni indeksi, koji su u prosjeku porasli za 10 %.

10

| (12) | Međutim, ako se kao referentna vrijednost uzme kretanje indeksa Eurostoxx 50, valja primijetiti da je oporavak njegove cijene (–8 % u odnosu na veljaču) znatno slabiji u odnosu na oporavak cijena drugih indeksa, kao što je NIKKEI 225 (+14,1 % u odnosu na veljaču), S&P 500 (+8,6 % u odnosu na veljaču) ili CSI 300 (+22,3% u odnosu na veljaču) [Slika 1.]. |
| --- | --- |

(12)

Međutim, ako se kao referentna vrijednost uzme kretanje indeksa Eurostoxx 50, valja primijetiti da je oporavak njegove cijene (–8 % u odnosu na veljaču) znatno slabiji u odnosu na oporavak cijena drugih indeksa, kao što je NIKKEI 225 (+14,1 % u odnosu na veljaču), S&P 500 (+8,6 % u odnosu na veljaču) ili CSI 300 (+22,3% u odnosu na veljaču) [Slika 1.].

| (13) | Ako se konkretno promotri bankarski sektor, gubitci koje bilježi indeks STOXX Europe Total Market Banks (za europske banke) na dan 2. prosinca 2020. iznose 22 % u odnosu na stanje na dan 20. veljače, što je poboljšanje s obzirom na pad od 37 % zabilježen u rujnu [Slika 1.]. Analiza cijena dionica nekih od najvećih europskih kreditnih institucija (iz Njemačke, Španjolske, Italije, Francuske) upućuje na to da se pad cijena kreće u rasponu od 3,41 % do 42,62 %. Unatoč poboljšanju u usporedbi sa smanjenjem cijena zabilježenim u razdoblju od veljače do rujna (u rasponu od 10 % do 59 %), ti podatci i dalje upućuju na slabost bankarskog sektora. |
| --- | --- |

(13)

Ako se konkretno promotri bankarski sektor, gubitci koje bilježi indeks STOXX Europe Total Market Banks (za europske banke) na dan 2. prosinca 2020. iznose 22 % u odnosu na stanje na dan 20. veljače, što je poboljšanje s obzirom na pad od 37 % zabilježen u rujnu [Slika 1.]. Analiza cijena dionica nekih od najvećih europskih kreditnih institucija (iz Njemačke, Španjolske, Italije, Francuske) upućuje na to da se pad cijena kreće u rasponu od 3,41 % do 42,62 %. Unatoč poboljšanju u usporedbi sa smanjenjem cijena zabilježenim u razdoblju od veljače do rujna (u rasponu od 10 % do 59 %), ti podatci i dalje upućuju na slabost bankarskog sektora.

| (14) | Nadalje, rizik razdvajanja vrednovanja imovine od temeljnih ekonomskih pokazatelja i dalje je prisutan, zbog čega se postavlja pitanje održivosti oporavka tržišta u budućnosti (11). Kao što se ističe u matrici rizika ESMA-e od 11. studenoga 2020. (12), mjera u kojoj će se ti rizici nastaviti ostvarivati uvelike će ovisiti o trima čimbenicima: utjecaju pandemije na gospodarstvo, tržišnim očekivanjima u pogledu mjera monetarne i fiskalne potpore i bilo kakvim dodatnim vanjskim događajima u ionako krhkom globalnom okružju. |
| --- | --- |

(14)

Nadalje, rizik razdvajanja vrednovanja imovine od temeljnih ekonomskih pokazatelja i dalje je prisutan, zbog čega se postavlja pitanje održivosti oporavka tržišta u budućnosti (11). Kao što se ističe u matrici rizika ESMA-e od 11. studenoga 2020. (12), mjera u kojoj će se ti rizici nastaviti ostvarivati uvelike će ovisiti o trima čimbenicima: utjecaju pandemije na gospodarstvo, tržišnim očekivanjima u pogledu mjera monetarne i fiskalne potpore i bilo kakvim dodatnim vanjskim događajima u ionako krhkom globalnom okružju.

11

12

| (15) | U isto vrijeme na financijskim tržištima prisutni su i drugi pozitivni znakovi. Povjerenje koje proizlazi iz razvoja cjepiva odražavaju i kretanja spreadova kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, prinosa državnih obveznica i volatilnosti. |
| --- | --- |

(15)

U isto vrijeme na financijskim tržištima prisutni su i drugi pozitivni znakovi. Povjerenje koje proizlazi iz razvoja cjepiva odražavaju i kretanja spreadova kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza, prinosa državnih obveznica i volatilnosti.

| (16) | Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza za obveznice europskih nefinancijskih društava i dalje su pet baznih bodova iznad razina zabilježenih u veljači 2020. (vrijednosti slične onima iz Odluke ESMA-e (EU) 2020/1689), dok spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza za europske obveznice s visokim prinosom, obveznice europskih financijskih društava i podređene dugove europskih financijskih društava bilježe smanjenje od 39, 6 odnosno 25 baznih bodova u usporedbi s vrijednostima iz Odluke ESMA-e (EU) 2020/1689 [Slika 1.]. |
| --- | --- |

(16)

Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza za obveznice europskih nefinancijskih društava i dalje su pet baznih bodova iznad razina zabilježenih u veljači 2020. (vrijednosti slične onima iz Odluke ESMA-e (EU) 2020/1689), dok spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza za europske obveznice s visokim prinosom, obveznice europskih financijskih društava i podređene dugove europskih financijskih društava bilježe smanjenje od 39, 6 odnosno 25 baznih bodova u usporedbi s vrijednostima iz Odluke ESMA-e (EU) 2020/1689 [Slika 1.].

| (17) | Slično tomu, čini se da su se smanjili prinosi desetogodišnjih državnih obveznica: vidljiv je pad prinosa desetogodišnjih državnih obveznica Njemačke, Španjolske, Francuske i Italije u odnosu na razinu od 20. veljače od prosječno 14 baznih bodova [Slika 1.]. |
| --- | --- |

(17)

Slično tomu, čini se da su se smanjili prinosi desetogodišnjih državnih obveznica: vidljiv je pad prinosa desetogodišnjih državnih obveznica Njemačke, Španjolske, Francuske i Italije u odnosu na razinu od 20. veljače od prosječno 14 baznih bodova [Slika 1.].

| (18) | Kada je riječ o impliciranoj volatilnosti, ona se kontinuirano smanjuje, ali i dalje je vrlo osjetljiva na novosti na tržištu. Volatilnost koja se mjeri indeksom VSTOXX (13) i dalje je visoka u usporedbi s vrijednošću iz veljače 2020. (+8 %), a slično tomu indeks VIX na dan 2. prosinca 2020. i dalje iznosi +5 % u odnosu na vrijednost iz veljače 2020. (14) [Slika 1.]. |
| --- | --- |

(18)

Kada je riječ o impliciranoj volatilnosti, ona se kontinuirano smanjuje, ali i dalje je vrlo osjetljiva na novosti na tržištu. Volatilnost koja se mjeri indeksom VSTOXX (13) i dalje je visoka u usporedbi s vrijednošću iz veljače 2020. (+8 %), a slično tomu indeks VIX na dan 2. prosinca 2020. i dalje iznosi +5 % u odnosu na vrijednost iz veljače 2020. (14) [Slika 1.].

13

14

| (19) | Udio dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 % i 0,2 % nije se znatno smanjio od ožujka 2020. te je i dalje u prosjeku na razini od 12 % ukupnih neto kratkih pozicija, što je slično situaciji u rujnu (15) (kada je iznosio 13 %) [Slika 6.]. |
| --- | --- |

(19)

Udio dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 % i 0,2 % nije se znatno smanjio od ožujka 2020. te je i dalje u prosjeku na razini od 12 % ukupnih neto kratkih pozicija, što je slično situaciji u rujnu (15) (kada je iznosio 13 %) [Slika 6.].

15

| (20) | Kao što je već istaknuto u prethodnim odlukama ESMA-e, niži prag za obavješćivanje pokazao je da u nekim zemljama neto kratke pozicije između 0,1 % i 0,2 % predstavljaju velik udio ukupnih prijavljenih neto kratkih pozicija. Zaključno, postotak neto kratkih pozicija između 0,1 % i 0,2 %, koje je trebalo prijaviti zbog privremenog nižeg praga za obavješćivanje, i dalje čini relevantan dio ukupne vrijednosti i u trenutačnom kontekstu ima veliku informativnu vrijednost za regulatore. |
| --- | --- |

(20)

Kao što je već istaknuto u prethodnim odlukama ESMA-e, niži prag za obavješćivanje pokazao je da u nekim zemljama neto kratke pozicije između 0,1 % i 0,2 % predstavljaju velik udio ukupnih prijavljenih neto kratkih pozicija. Zaključno, postotak neto kratkih pozicija između 0,1 % i 0,2 %, koje je trebalo prijaviti zbog privremenog nižeg praga za obavješćivanje, i dalje čini relevantan dio ukupne vrijednosti i u trenutačnom kontekstu ima veliku informativnu vrijednost za regulatore.

| (21) | Općenito govoreći, usprkos nedavnim povećanjima cijena u ključnim sektorima, okružje je i dalje krhko: brojne neizvjesnosti u vezi s razvojem pandemije bolesti COVID-19 i njezinim učinkom na cjelokupni makroekonomski scenarij i dalje su prisutne. |
| --- | --- |

(21)

Općenito govoreći, usprkos nedavnim povećanjima cijena u ključnim sektorima, okružje je i dalje krhko: brojne neizvjesnosti u vezi s razvojem pandemije bolesti COVID-19 i njezinim učinkom na cjelokupni makroekonomski scenarij i dalje su prisutne.

| (22) | ESMA napominje da rizik razdvajanja vrijednosti imovine od temeljnih ekonomskih pokazatelja može nastupiti ne samo kad se cijene vlasničkih instrumenata povećaju bez jasnog izgleda za temeljni gospodarski rast, već i u slučaju pretjerane reakcije tržišta na novosti u obliku neopravdanog naglog pada cijena. |
| --- | --- |

(22)

ESMA napominje da rizik razdvajanja vrijednosti imovine od temeljnih ekonomskih pokazatelja može nastupiti ne samo kad se cijene vlasničkih instrumenata povećaju bez jasnog izgleda za temeljni gospodarski rast, već i u slučaju pretjerane reakcije tržišta na novosti u obliku neopravdanog naglog pada cijena.

| (23) | Usprkos nedavnim događajima, dugoročni učinci krize uzrokovane bolešću COVID-19 na gospodarstvo kao i dugoročni učinci te krize općenito tek se trebaju pokazati. Naime, u okviru jesenske gospodarske prognoze Europske komisije izrađena su dva alternativna scenarija (16) („povoljni scenarij” i „nepovoljni scenarij”) zbog iznimnog stupnja neizvjesnosti u vezi s razvojem pandemije i mjerama koje se poduzimaju radi sprečavanja njezina širenja. |
| --- | --- |

(23)

Usprkos nedavnim događajima, dugoročni učinci krize uzrokovane bolešću COVID-19 na gospodarstvo kao i dugoročni učinci te krize općenito tek se trebaju pokazati. Naime, u okviru jesenske gospodarske prognoze Europske komisije izrađena su dva alternativna scenarija (16) („povoljni scenarij” i „nepovoljni scenarij”) zbog iznimnog stupnja neizvjesnosti u vezi s razvojem pandemije i mjerama koje se poduzimaju radi sprečavanja njezina širenja.

16

| (24) | Kao što je prethodno navedeno, u pogledu neto kratkih pozicija nije zabilježeno znatno smanjenje, dok se za impliciranu volatilnost pokazalo da je osjetljiva na nove događaje unatoč nižoj vrijednosti od one analizirane za potrebe Odluke (EU) 2020/1689. |
| --- | --- |

(24)

Kao što je prethodno navedeno, u pogledu neto kratkih pozicija nije zabilježeno znatno smanjenje, dok se za impliciranu volatilnost pokazalo da je osjetljiva na nove događaje unatoč nižoj vrijednosti od one analizirane za potrebe Odluke (EU) 2020/1689.

| (25) | Konkretno, zbog takvog krhkog gospodarskog i tržišnog okružja postoji veća vjerojatnost da pritisci na kratku prodaju pokrenu ili pogoršaju potencijalna negativna kretanja u sljedećim mjesecima, što bi pak moglo negativno utjecati na tržišno povjerenje ili integritet mehanizma određivanja cijena. ESMA smatra da je kombinacija prethodno opisanih okolnosti ozbiljna prijetnja pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta. |
| --- | --- |

(25)

Konkretno, zbog takvog krhkog gospodarskog i tržišnog okružja postoji veća vjerojatnost da pritisci na kratku prodaju pokrenu ili pogoršaju potencijalna negativna kretanja u sljedećim mjesecima, što bi pak moglo negativno utjecati na tržišno povjerenje ili integritet mehanizma određivanja cijena. ESMA smatra da je kombinacija prethodno opisanih okolnosti ozbiljna prijetnja pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta.

b.   Prijetnja stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije

Prijetnja stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije

| (26) | Kao što je Europska središnja banka (ESB) objasnila u svojoj publikaciji Financial Stability Review („Pregled financijske stabilnosti”) (17), financijska stabilnost stanje je u kojem je financijski sustav, koji obuhvaća financijske posrednike, tržišta i tržišne infrastrukture, sposoban podnositi šokove i posljedice financijskih neravnoteža. |
| --- | --- |

(26)

Kao što je Europska središnja banka (ESB) objasnila u svojoj publikaciji Financial Stability Review („Pregled financijske stabilnosti”) (17), financijska stabilnost stanje je u kojem je financijski sustav, koji obuhvaća financijske posrednike, tržišta i tržišne infrastrukture, sposoban podnositi šokove i posljedice financijskih neravnoteža.

Financial Stability Review

17

| (27) | Pandemija bolesti COVID-19 i dalje ima snažan utjecaj na realno gospodarstvo u Uniji. Kao što je spomenuto, ESMA u svojoj matrici rizika od 11. studenoga 2020. navodi da je „u trećem tromjesečju 2020. zabilježen nastavak oporavka financijskih tržišta EU-a, ali su ona i dalje vrlo osjetljiva [...] mogućnost neočekivanog preokreta u procjeni rizika za ulagatelje ključni je rizik koji je trenutačno prisutan na financijskim tržištima EU-a te stoga svoju procjenu rizika zadržavamo na istoj razini”. |
| --- | --- |

(27)

Pandemija bolesti COVID-19 i dalje ima snažan utjecaj na realno gospodarstvo u Uniji. Kao što je spomenuto, ESMA u svojoj matrici rizika od 11. studenoga 2020. navodi da je „u trećem tromjesečju 2020. zabilježen nastavak oporavka financijskih tržišta EU-a, ali su ona i dalje vrlo osjetljiva [...] mogućnost neočekivanog preokreta u procjeni rizika za ulagatelje ključni je rizik koji je trenutačno prisutan na financijskim tržištima EU-a te stoga svoju procjenu rizika zadržavamo na istoj razini”.

| (28) | Prethodni odjeljak 2 točka (a) sadržava dodatne informacije o rezultatima bankarskog sektora i financijskih tržišta u cjelini. |
| --- | --- |

(28)

Prethodni odjeljak 2 točka (a) sadržava dodatne informacije o rezultatima bankarskog sektora i financijskih tržišta u cjelini.

| (29) | Zbog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 gospodarstvo EU-a i njegova financijska tržišta našli su se u stanju krhkosti u kojem bi daljnji pad cijena potaknut ili pojačan strategijama kratke prodaje mogao imati vrlo štetne posljedice. |
| --- | --- |

(29)

Zbog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 gospodarstvo EU-a i njegova financijska tržišta našli su se u stanju krhkosti u kojem bi daljnji pad cijena potaknut ili pojačan strategijama kratke prodaje mogao imati vrlo štetne posljedice.

| (30) | U toj još uvijek nesigurnoj situaciji ESMA smatra da se znatan pritisak na prodaju i neuobičajena volatilnost cijena dionica mogu povećati djelovanjem različitih čimbenika, uključujući i sve veći broj sudionika na tržištu koji se bave kratkom prodajom i stvaraju značajne neto kratke pozicije. |
| --- | --- |

(30)

U toj još uvijek nesigurnoj situaciji ESMA smatra da se znatan pritisak na prodaju i neuobičajena volatilnost cijena dionica mogu povećati djelovanjem različitih čimbenika, uključujući i sve veći broj sudionika na tržištu koji se bave kratkom prodajom i stvaraju značajne neto kratke pozicije.

| (31) | Kao što je prethodno navedeno, udio dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 % i 0,2 % nije se znatno smanjio od ožujka 2020. [Slika 6.]. |
| --- | --- |

(31)

Kao što je prethodno navedeno, udio dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 % i 0,2 % nije se znatno smanjio od ožujka 2020. [Slika 6.].

| (32) | Kada je riječ o raširenim gubitcima u pogledu cijena za kreditne institucije, što je bio jedan od parametra za donošenje odluka o produljenju u lipnju i rujnu, zabilježeno je poboljšanje u usporedbi sa stanjem u rujnu; međutim, ti su gubitci i dalje na razini od –22 % u odnosu na stanje u veljači 2020. [Slika 1.]. To upućuje na činjenicu da su neke kreditne institucije, koje su u određenim slučajevima sistemski važne, i dalje potencijalno osjetljive na strategije kratke prodaje i na stvaranje značajnih neto kratkih pozicija, bez obzira na to jesu li te strategije i pozicije podržane temeljnim informacijama. |
| --- | --- |

(32)

Kada je riječ o raširenim gubitcima u pogledu cijena za kreditne institucije, što je bio jedan od parametra za donošenje odluka o produljenju u lipnju i rujnu, zabilježeno je poboljšanje u usporedbi sa stanjem u rujnu; međutim, ti su gubitci i dalje na razini od –22 % u odnosu na stanje u veljači 2020. [Slika 1.]. To upućuje na činjenicu da su neke kreditne institucije, koje su u određenim slučajevima sistemski važne, i dalje potencijalno osjetljive na strategije kratke prodaje i na stvaranje značajnih neto kratkih pozicija, bez obzira na to jesu li te strategije i pozicije podržane temeljnim informacijama.

| (33) | Još uvijek postoji rizik da akumulacija strategija kratke prodaje i stvaranje značajnih neto kratkih pozicija mogu dovesti do kaotičnih padova cijena za određene izdavatelje i do učinka prelijevanja unutar iste države članice ili u cijelom EU-u, što bi u konačnici moglo ugroziti financijski sustav jedne ili više država članica. |
| --- | --- |

(33)

Još uvijek postoji rizik da akumulacija strategija kratke prodaje i stvaranje značajnih neto kratkih pozicija mogu dovesti do kaotičnih padova cijena za određene izdavatelje i do učinka prelijevanja unutar iste države članice ili u cijelom EU-u, što bi u konačnici moglo ugroziti financijski sustav jedne ili više država članica.

| (34) | Bez obzira na djelomičan oporavak koji je primijećen na financijskim tržištima određenih država članica EU-a, prethodno spomenute neizvjesnosti u vezi s razvojem pandemije bolesti COVID-19 i njezinim učinkom na gospodarstvo EU-a i dalje su prisutne, zbog čega je spomenuta zabrinutost u pogledu potencijalnog razdvajanja vrednovanja imovine od temeljnih ekonomskih pokazatelja i u pogledu održivosti nedavnog oporavka financijskih tržišta još relevantnija. |
| --- | --- |

(34)

Bez obzira na djelomičan oporavak koji je primijećen na financijskim tržištima određenih država članica EU-a, prethodno spomenute neizvjesnosti u vezi s razvojem pandemije bolesti COVID-19 i njezinim učinkom na gospodarstvo EU-a i dalje su prisutne, zbog čega je spomenuta zabrinutost u pogledu potencijalnog razdvajanja vrednovanja imovine od temeljnih ekonomskih pokazatelja i u pogledu održivosti nedavnog oporavka financijskih tržišta još relevantnija.

| (35) | ESMA stoga smatra da su trenutačne okolnosti na tržištu i dalje ozbiljna prijetnja stabilnosti financijskog sustava Unije. |
| --- | --- |

(35)

ESMA stoga smatra da su trenutačne okolnosti na tržištu i dalje ozbiljna prijetnja stabilnosti financijskog sustava Unije.

c.   Prekogranični učinci

Prekogranični učinci

| (36) | Još jedan uvjet koji mora biti ispunjen kako bi ESMA mogla poduzeti tu mjeru jest da utvrđene prijetnje imaju prekogranične učinke. |
| --- | --- |

(36)

Još jedan uvjet koji mora biti ispunjen kako bi ESMA mogla poduzeti tu mjeru jest da utvrđene prijetnje imaju prekogranične učinke.

| (37) | Kao što je prethodno opisano, uzimajući u obzir nacionalne i paneuropske indekse, tržišta vlasničkih instrumenata u cijelom EU-u nisu se u potpunosti oporavila od velikih smanjenja cijena zabilježenih u ožujku. |
| --- | --- |

(37)

Kao što je prethodno opisano, uzimajući u obzir nacionalne i paneuropske indekse, tržišta vlasničkih instrumenata u cijelom EU-u nisu se u potpunosti oporavila od velikih smanjenja cijena zabilježenih u ožujku.

| (38) | S obzirom na to da te prijetnje utječu na financijska tržišta većine država članica EU-a, iako u različitoj mjeri, prekogranični učinci i dalje su osobito ozbiljni jer međusobna povezanost financijskih tržišta EU-a povećava vjerojatnost potencijalnih učinaka prelijevanja ili širenja štetnih učinaka na svim tržištima u slučaju pritiska na kratku prodaju. |
| --- | --- |

(38)

S obzirom na to da te prijetnje utječu na financijska tržišta većine država članica EU-a, iako u različitoj mjeri, prekogranični učinci i dalje su osobito ozbiljni jer međusobna povezanost financijskih tržišta EU-a povećava vjerojatnost potencijalnih učinaka prelijevanja ili širenja štetnih učinaka na svim tržištima u slučaju pritiska na kratku prodaju.

| (39) | ESMA stoga smatra da prethodno opisane prijetnje integritetu tržišta, pravilnom funkcioniranju i financijskoj stabilnosti imaju prekogranične učinke. Zbog prirode krize uzrokovane bolešću COVID-19 one su zapravo paneuropske. |
| --- | --- |

(39)

ESMA stoga smatra da prethodno opisane prijetnje integritetu tržišta, pravilnom funkcioniranju i financijskoj stabilnosti imaju prekogranične učinke. Zbog prirode krize uzrokovane bolešću COVID-19 one su zapravo paneuropske.

3.   NIJEDNO NADLEŽNO TIJELO NIJE PODUZELO MJERE ZA OTKLANJANJE PRIJETNJE ILI JE JEDNO NADLEŽNO TIJELO ILI VIŠE NJIH PODUZELO MJERE KOJIMA SE PRIJETNJA NE OTKLANJA NA ODGOVARAJUĆI NAČIN (ČLANAK 28. STAVAK 2. TOČKA (b) UREDBE (EU) br. 236/2012)

NIJEDNO NADLEŽNO TIJELO NIJE PODUZELO MJERE ZA OTKLANJANJE PRIJETNJE ILI JE JEDNO NADLEŽNO TIJELO ILI VIŠE NJIH PODUZELO MJERE KOJIMA SE PRIJETNJA NE OTKLANJA NA ODGOVARAJUĆI NAČIN (ČLANAK 28. STAVAK 2. TOČKA (b) UREDBE (EU) br. 236/2012)

| (40) | Još jedan uvjet koji mora biti ispunjen kako bi ESMA usvojila mjeru iz ove Odluke jest da nadležno tijelo ili nadležna tijela nisu poduzela mjere za otklanjanje prijetnje ili su poduzela mjere kojima se prijetnja ne otklanja na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(40)

Još jedan uvjet koji mora biti ispunjen kako bi ESMA usvojila mjeru iz ove Odluke jest da nadležno tijelo ili nadležna tijela nisu poduzela mjere za otklanjanje prijetnje ili su poduzela mjere kojima se prijetnja ne otklanja na odgovarajući način.

| (41) | Pitanja integriteta i pravilnog funkcioniranja tržišta te financijske stabilnosti opisana u Odluci ESMA-e 2020/525 navela su neka nacionalna nadležna tijela da poduzmu nacionalne mjere s ciljem ograničavanja kratke prodaje dionica u Španjolskoj, Francuskoj, Austriji, Belgiji, Grčkoj i Italiji (18), koje su istekle 18. svibnja. |
| --- | --- |

(41)

Pitanja integriteta i pravilnog funkcioniranja tržišta te financijske stabilnosti opisana u Odluci ESMA-e 2020/525 navela su neka nacionalna nadležna tijela da poduzmu nacionalne mjere s ciljem ograničavanja kratke prodaje dionica u Španjolskoj, Francuskoj, Austriji, Belgiji, Grčkoj i Italiji (18), koje su istekle 18. svibnja.

18

| (42) | Nakon isteka ili ukidanja tih privremenih mjera u EU-u nisu poduzete dodatne mjere na temelju Uredbe (EU) br. 236/2012 te na dan donošenja ove Odluke nijedna takva mjera nije na snazi. |
| --- | --- |

(42)

Nakon isteka ili ukidanja tih privremenih mjera u EU-u nisu poduzete dodatne mjere na temelju Uredbe (EU) br. 236/2012 te na dan donošenja ove Odluke nijedna takva mjera nije na snazi.

| (43) | U trenutku donošenja ove Odluke nijedno nadležno tijelo nije donijelo mjere kojima bi se povećala vidljivost kretanja neto kratkih pozicija uspostavom nižih pragova za obavješćivanje jer se mogu osloniti na Odluku ESMA-e (EU) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

U trenutku donošenja ove Odluke nijedno nadležno tijelo nije donijelo mjere kojima bi se povećala vidljivost kretanja neto kratkih pozicija uspostavom nižih pragova za obavješćivanje jer se mogu osloniti na Odluku ESMA-e (EU) 2020/1123.

| (44) | Nužnost veće vidljivosti neto kratkih pozicija i dalje je izražena u kontekstu u kojem prethodno navedena ograničenja određena člankom 20. Uredbe (EU) br. 236/2012 više nisu na snazi, a opisana neizvjesnost povezana s produljenim učinkom pandemije bolesti COVID-19 još je uvijek prisutna. Kako kratka prodaja i transakcije s jednakim učinkom više nisu podložne drugim vanjskim ograničenjima, nacionalna nadležna tijela u cijelom EU-u trebaju moći unaprijed utvrditi stvaraju li se kratke pozicije do mjere koja može dovesti do prethodno opisanih prijetnji financijskim tržištima i financijskoj stabilnosti, koje se manifestiraju i pogoršavaju pritiscima na kratku prodaju. |
| --- | --- |

(44)

Nužnost veće vidljivosti neto kratkih pozicija i dalje je izražena u kontekstu u kojem prethodno navedena ograničenja određena člankom 20. Uredbe (EU) br. 236/2012 više nisu na snazi, a opisana neizvjesnost povezana s produljenim učinkom pandemije bolesti COVID-19 još je uvijek prisutna. Kako kratka prodaja i transakcije s jednakim učinkom više nisu podložne drugim vanjskim ograničenjima, nacionalna nadležna tijela u cijelom EU-u trebaju moći unaprijed utvrditi stvaraju li se kratke pozicije do mjere koja može dovesti do prethodno opisanih prijetnji financijskim tržištima i financijskoj stabilnosti, koje se manifestiraju i pogoršavaju pritiscima na kratku prodaju.

| (45) | S obzirom na navedene prijetnje na razini cijelog EU-a, i dalje je očito da informacije koje nacionalna nadležna tijela primaju primjenom uobičajenog praga za obavješćivanje propisanog člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 236/2012 nisu dovoljne u trenutačnim uvjetima stresa na tržištu. ESMA smatra da bi se zadržavanjem sniženog praga za obavješćivanje trebalo osigurati da nacionalna nadležna tijela u cijelom EU-u i ESMA imaju na raspolaganju najbolji mogući skup podataka kako bi mogli pratiti tržišna kretanja te kako bi mogli pripremiti sebe i ESMA-u za poduzimanje dodatnih mjera ako one budu potrebne. |
| --- | --- |

(45)

S obzirom na navedene prijetnje na razini cijelog EU-a, i dalje je očito da informacije koje nacionalna nadležna tijela primaju primjenom uobičajenog praga za obavješćivanje propisanog člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 236/2012 nisu dovoljne u trenutačnim uvjetima stresa na tržištu. ESMA smatra da bi se zadržavanjem sniženog praga za obavješćivanje trebalo osigurati da nacionalna nadležna tijela u cijelom EU-u i ESMA imaju na raspolaganju najbolji mogući skup podataka kako bi mogli pratiti tržišna kretanja te kako bi mogli pripremiti sebe i ESMA-u za poduzimanje dodatnih mjera ako one budu potrebne.

4.   MJERA ZNAČAJNO OTKLANJA PRIJETNJE ILI POBOLJŠAVA SPOSOBNOST NACIONALNIH NADLEŽNIH TIJELA DA NADZIRU PRIJETNJE (ČLANAK 28. STAVAK 3. TOČKA (a) UREDBE (EU) br. 236/2012)

MJERA ZNAČAJNO OTKLANJA PRIJETNJE ILI POBOLJŠAVA SPOSOBNOST NACIONALNIH NADLEŽNIH TIJELA DA NADZIRU PRIJETNJE (ČLANAK 28. STAVAK 3. TOČKA (a) UREDBE (EU) br. 236/2012)

| (46) | ESMA mora uzeti u obzir i opseg u kojem produljena mjera značajno otklanja utvrđene prijetnje. |
| --- | --- |

(46)

ESMA mora uzeti u obzir i opseg u kojem produljena mjera značajno otklanja utvrđene prijetnje.

| (47) | Konkretno, ESMA u nastavku analizira otklanja li produljena mjera u značajnoj mjeri prijetnje pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta te financijskoj stabilnosti Unije te poboljšava li ta mjera sposobnost nadležnih tijela da nadziru prijetnju. |
| --- | --- |

(47)

Konkretno, ESMA u nastavku analizira otklanja li produljena mjera u značajnoj mjeri prijetnje pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta te financijskoj stabilnosti Unije te poboljšava li ta mjera sposobnost nadležnih tijela da nadziru prijetnju.

a.   Mjera značajno otklanja prijetnju pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta

Mjera značajno otklanja prijetnju pravilnom funkcioniranju i integritetu financijskih tržišta

| (48) | U prethodno opisanim okolnostima svaki nagli porast pritiska na prodaju i volatilnosti tržišta uzrokovan kratkom prodajom i stvaranjem kratkih pozicija može pojačati negativna kretanja na financijskim tržištima. Premda u drugim okolnostima kratka prodaja može poslužiti u pozitivne svrhe u smislu određivanja ispravnog vrednovanja izdavatelja, u trenutačnim okolnostima na tržištu ona može predstavljati dodatnu prijetnju pravilnom funkcioniranju i integritetu tržišta. |
| --- | --- |

(48)

U prethodno opisanim okolnostima svaki nagli porast pritiska na prodaju i volatilnosti tržišta uzrokovan kratkom prodajom i stvaranjem kratkih pozicija može pojačati negativna kretanja na financijskim tržištima. Premda u drugim okolnostima kratka prodaja može poslužiti u pozitivne svrhe u smislu određivanja ispravnog vrednovanja izdavatelja, u trenutačnim okolnostima na tržištu ona može predstavljati dodatnu prijetnju pravilnom funkcioniranju i integritetu tržišta.

| (49) | Osobito, s obzirom na horizontalni učinak kontinuirane izvanredne situacije koja utječe na široki skup dionica u Uniji, svaki nagli pad cijena dionica mogao bi se pogoršati dodatnim pritiskom na prodaju koji proizlazi iz kratke prodaje i povećanja neto kratkih pozicija koje bi, ako su ispod uobičajenih pragova za obavješćivanje nacionalnih nadležnih tijela u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 236/2012, ostale neopažene kad se mjera ne bi produljila. |
| --- | --- |

(49)

Osobito, s obzirom na horizontalni učinak kontinuirane izvanredne situacije koja utječe na široki skup dionica u Uniji, svaki nagli pad cijena dionica mogao bi se pogoršati dodatnim pritiskom na prodaju koji proizlazi iz kratke prodaje i povećanja neto kratkih pozicija koje bi, ako su ispod uobičajenih pragova za obavješćivanje nacionalnih nadležnih tijela u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 236/2012, ostale neopažene kad se mjera ne bi produljila.

| (50) | Zbog prethodno navedenih razloga nacionalna nadležna tijela i ESMA trebaju što prije saznati da se sudionici na tržištu bave kratkom prodajom i stvaraju značajne neto kratke pozicije kako bi, prema potrebi, spriječili da te pozicije postanu signali koji bi doveli do lančanih naloga za prodaju i daljnjeg značajnog pada cijena. |
| --- | --- |

(50)

Zbog prethodno navedenih razloga nacionalna nadležna tijela i ESMA trebaju što prije saznati da se sudionici na tržištu bave kratkom prodajom i stvaraju značajne neto kratke pozicije kako bi, prema potrebi, spriječili da te pozicije postanu signali koji bi doveli do lančanih naloga za prodaju i daljnjeg značajnog pada cijena.

| (51) | Produljenjem mjere odgovara se na tu potrebu na način da se propisuje da fizičke i pravne osobe koje imaju neto kratke pozicije u dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenom tržištu trebaju nastaviti obavješćivati nacionalna nadležna tijela u slučaju prelaska praga koji je niži od onog utvrđenog u članku 5. Uredbe (EU) br. 236/2012. |
| --- | --- |

(51)

Produljenjem mjere odgovara se na tu potrebu na način da se propisuje da fizičke i pravne osobe koje imaju neto kratke pozicije u dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenom tržištu trebaju nastaviti obavješćivati nacionalna nadležna tijela u slučaju prelaska praga koji je niži od onog utvrđenog u članku 5. Uredbe (EU) br. 236/2012.

| (52) | Prema tome, nacionalna nadležna tijela i ESMA moći će na primjeren način ocijeniti razvoj situacije, razlikovati kretanja na tržištu potaknuta temeljnim informacijama od onih koja bi se mogla pokrenuti ili pogoršati kratkom prodajom te reagirati budu li radi integriteta, pravilnog funkcioniranja i stabilnosti tržišta potrebne strože mjere. |
| --- | --- |

(52)

Prema tome, nacionalna nadležna tijela i ESMA moći će na primjeren način ocijeniti razvoj situacije, razlikovati kretanja na tržištu potaknuta temeljnim informacijama od onih koja bi se mogla pokrenuti ili pogoršati kratkom prodajom te reagirati budu li radi integriteta, pravilnog funkcioniranja i stabilnosti tržišta potrebne strože mjere.

| (53) | ESMA smatra da bi, ako se ta mjera ne produlji za dodatna tri mjeseca, nacionalna nadležna tijela i ESMA imali ograničen kapacitet za odgovarajuće praćenje tržišta u trenutačnom neizvjesnom i krhkom okružju. To je naglašeno očitim razdvajanjem rezultata financijskog tržišta od temeljne gospodarske aktivnosti kao i dinamičnom prirodom pandemije bolesti COVID-19. Ti bi čimbenici mogli izazvati iznenadan i znatan pritisak na prodaju te neuobičajenu dodatnu volatilnost cijena dionica u Uniji, što bi se pak moglo dodatno pojačati akumulacijom kratkih pozicija. |
| --- | --- |

(53)

ESMA smatra da bi, ako se ta mjera ne produlji za dodatna tri mjeseca, nacionalna nadležna tijela i ESMA imali ograničen kapacitet za odgovarajuće praćenje tržišta u trenutačnom neizvjesnom i krhkom okružju. To je naglašeno očitim razdvajanjem rezultata financijskog tržišta od temeljne gospodarske aktivnosti kao i dinamičnom prirodom pandemije bolesti COVID-19. Ti bi čimbenici mogli izazvati iznenadan i znatan pritisak na prodaju te neuobičajenu dodatnu volatilnost cijena dionica u Uniji, što bi se pak moglo dodatno pojačati akumulacijom kratkih pozicija.

| (54) | Istodobno, ESMA smatra primjerenim zadržati prag određen za objavu, propisan člankom 6. Uredbe (EU) br. 236/2012, koji iznosi 0,5 % izdanog dioničkog kapitala društva jer se snižavanje tog praga ne čini potrebnim iz perspektive održavanja urednih tržišta i otklanjanja rizika za financijsku stabilnost. Nacionalna nadležna tijela i ESMA nastavit će kontinuirano pratiti tržišne uvjete i po potrebi će poduzeti daljnje mjere. |
| --- | --- |

(54)

Istodobno, ESMA smatra primjerenim zadržati prag određen za objavu, propisan člankom 6. Uredbe (EU) br. 236/2012, koji iznosi 0,5 % izdanog dioničkog kapitala društva jer se snižavanje tog praga ne čini potrebnim iz perspektive održavanja urednih tržišta i otklanjanja rizika za financijsku stabilnost. Nacionalna nadležna tijela i ESMA nastavit će kontinuirano pratiti tržišne uvjete i po potrebi će poduzeti daljnje mjere.

b.   Mjera značajno otklanja prijetnju stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije

Mjera značajno otklanja prijetnju stabilnosti cijelog ili dijela financijskog sustava Unije

| (55) | Kao što je prethodno opisano, usprkos tomu što je zahvaljujući ohrabrujućim novostima o razvoju događaja u pogledu cjepiva nedavno zabilježeno poboljšanje rezultata na tržištima, u nekim je zemljama pad dioničkih indeksa koji je započeo 20. veljače 2020. i dalje na razini sličnoj onoj koja je zabilježena u lipnju ili rujnu 2020. Osim toga, oporavak cijena u EU-u znatno je slabiji u usporedbi s rezultatima drugih globalnih gospodarstava, npr. indeksima NIKKEI 225, S&P 500 ili CSI 300. Različiti čimbenici rizika i dalje utječu na mnoge sektore, pri čemu su rezultati dionica u financijskom sektoru i dalje slabi i uvelike raspršeni među velikim kreditnim institucijama EU-a. U takvom okružju bavljenje kratkom prodajom i stvaranje značajnih neto kratkih pozicija može pojačati pritisak na prodaju i negativna kretanja, što pak može pogoršati prijetnju i imati vrlo štetne učinke na financijsku stabilnost financijskih institucija i društava iz drugih sektora. |
| --- | --- |

(55)

Kao što je prethodno opisano, usprkos tomu što je zahvaljujući ohrabrujućim novostima o razvoju događaja u pogledu cjepiva nedavno zabilježeno poboljšanje rezultata na tržištima, u nekim je zemljama pad dioničkih indeksa koji je započeo 20. veljače 2020. i dalje na razini sličnoj onoj koja je zabilježena u lipnju ili rujnu 2020. Osim toga, oporavak cijena u EU-u znatno je slabiji u usporedbi s rezultatima drugih globalnih gospodarstava, npr. indeksima NIKKEI 225, S&P 500 ili CSI 300. Različiti čimbenici rizika i dalje utječu na mnoge sektore, pri čemu su rezultati dionica u financijskom sektoru i dalje slabi i uvelike raspršeni među velikim kreditnim institucijama EU-a. U takvom okružju bavljenje kratkom prodajom i stvaranje značajnih neto kratkih pozicija može pojačati pritisak na prodaju i negativna kretanja, što pak može pogoršati prijetnju i imati vrlo štetne učinke na financijsku stabilnost financijskih institucija i društava iz drugih sektora.

| (56) | U tom bi se kontekstu, ako se ta mjera ne produlji za dodatna tri mjeseca, nacionalna nadležna tijela i ESMA suočili s ograničenosti podataka, zbog čega bi njihova sposobnost rješavanja bilo kakvih mogućih negativnih učinaka na gospodarstvo i u konačnici na financijsku stabilnost Unije u cjelini bila ograničena. |
| --- | --- |

(56)

U tom bi se kontekstu, ako se ta mjera ne produlji za dodatna tri mjeseca, nacionalna nadležna tijela i ESMA suočili s ograničenosti podataka, zbog čega bi njihova sposobnost rješavanja bilo kakvih mogućih negativnih učinaka na gospodarstvo i u konačnici na financijsku stabilnost Unije u cjelini bila ograničena.

| (57) | Stoga se ESMA-inom produljenom mjerom privremenog snižavanja pragova za obavješćivanje nacionalnih nadležnih tijela o neto kratkim pozicijama učinkovito otklanja prijetnja stabilnosti dijelova ili, u konačnici, cijelog financijskog sustava Unije smanjenjem ograničenosti podataka i povećanjem sposobnosti nacionalnih nadležnih tijela za rješavanje predstojećih prijetnji u ranoj fazi. |
| --- | --- |

(57)

Stoga se ESMA-inom produljenom mjerom privremenog snižavanja pragova za obavješćivanje nacionalnih nadležnih tijela o neto kratkim pozicijama učinkovito otklanja prijetnja stabilnosti dijelova ili, u konačnici, cijelog financijskog sustava Unije smanjenjem ograničenosti podataka i povećanjem sposobnosti nacionalnih nadležnih tijela za rješavanje predstojećih prijetnji u ranoj fazi.

c.   Poboljšanje sposobnosti nadležnih tijela da nadziru prijetnju

Poboljšanje sposobnosti nadležnih tijela da nadziru prijetnju

| (58) | U uobičajenim tržišnim uvjetima nacionalna nadležna tijela nadzornim alatima uspostavljenima zakonodavstvom Unije, a posebno primjenom obveza obavješćivanja o neto kratkim pozicijama utvrđenima u Uredbi (EU) br. 236/2012 (19), nadziru svaku prijetnju koja može proizaći iz kratke prodaje i stvaranja neto kratkih pozicija. |
| --- | --- |

(58)

U uobičajenim tržišnim uvjetima nacionalna nadležna tijela nadzornim alatima uspostavljenima zakonodavstvom Unije, a posebno primjenom obveza obavješćivanja o neto kratkim pozicijama utvrđenima u Uredbi (EU) br. 236/2012 (19), nadziru svaku prijetnju koja može proizaći iz kratke prodaje i stvaranja neto kratkih pozicija.

19

| (59) | Međutim, zbog postojećih tržišnih uvjeta potrebno je pojačati aktivnosti nacionalnih nadležnih tijela i ESMA-e povezanih s nadzorom agregiranih neto kratkih pozicija u dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenim tržištima. S tim ciljem i s obzirom na trajnu neizvjesnost povezanu s razvojem pandemije bolesti COVID-19 i dalje je važno da nacionalna nadležna tijela nastave primati informacije o stvaranju neto kratkih pozicija u najranijoj mogućoj fazi, prije nego što dosegnu razinu od 0,2 % izdanog dioničkog kapitala, utvrđenu u članku 5. stavku 2. Uredbe (EU) br. 236/2012. |
| --- | --- |

(59)

Međutim, zbog postojećih tržišnih uvjeta potrebno je pojačati aktivnosti nacionalnih nadležnih tijela i ESMA-e povezanih s nadzorom agregiranih neto kratkih pozicija u dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenim tržištima. S tim ciljem i s obzirom na trajnu neizvjesnost povezanu s razvojem pandemije bolesti COVID-19 i dalje je važno da nacionalna nadležna tijela nastave primati informacije o stvaranju neto kratkih pozicija u najranijoj mogućoj fazi, prije nego što dosegnu razinu od 0,2 % izdanog dioničkog kapitala, utvrđenu u članku 5. stavku 2. Uredbe (EU) br. 236/2012.

| (60) | To je naglašeno činjenicom da se, usprkos povećanjima cijena od studenoga 2020., udio dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 % i 0,2 % nije znatno smanjio od ožujka 2020. (20) te i dalje u prosjeku iznosi 12 % ukupnih neto kratkih pozicija, što je slično situaciji u rujnu. Stoga se može zaključiti da udio neto kratkih pozicija između 0,1 % i 0,2 %, koje su se morale prijaviti zbog nižeg praga za obavješćivanje koji je uvela ESMA, ostaje relevantan dio ukupnih neto kratkih pozicija. |
| --- | --- |

(60)

To je naglašeno činjenicom da se, usprkos povećanjima cijena od studenoga 2020., udio dionica s neto kratkom pozicijom između 0,1 % i 0,2 % nije znatno smanjio od ožujka 2020. (20) te i dalje u prosjeku iznosi 12 % ukupnih neto kratkih pozicija, što je slično situaciji u rujnu. Stoga se može zaključiti da udio neto kratkih pozicija između 0,1 % i 0,2 %, koje su se morale prijaviti zbog nižeg praga za obavješćivanje koji je uvela ESMA, ostaje relevantan dio ukupnih neto kratkih pozicija.

20

| (61) | Stoga se produljenom mjerom ESMA-e održava veća sposobnost nacionalnih nadležnih tijela da otklone sve utvrđene prijetnje u ranijoj fazi, što njima i ESMA-i omogućuje da pravodobno upravljaju prijetnjama pravilnom funkcioniranju tržišta i financijskoj stabilnosti ako se pokažu bilo kakvi znakovi stresa na tržištu. |
| --- | --- |

(61)

Stoga se produljenom mjerom ESMA-e održava veća sposobnost nacionalnih nadležnih tijela da otklone sve utvrđene prijetnje u ranijoj fazi, što njima i ESMA-i omogućuje da pravodobno upravljaju prijetnjama pravilnom funkcioniranju tržišta i financijskoj stabilnosti ako se pokažu bilo kakvi znakovi stresa na tržištu.

5.   MJERAMA SE NE STVARA RIZIK REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLANAK 28. STAVAK 3. TOČKA (b) UREDBE (EU) br. 236/2012)

MJERAMA SE NE STVARA RIZIK REGULATORNE ARBITRAŽE (ČLANAK 28. STAVAK 3. TOČKA (b) UREDBE (EU) br. 236/2012)

| (62) | Za donošenje ili produljenje mjere u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) br. 236/2012 ESMA bi trebala uzeti u obzir stvara li se tom mjerom rizik regulatorne arbitraže. |
| --- | --- |

(62)

Za donošenje ili produljenje mjere u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) br. 236/2012 ESMA bi trebala uzeti u obzir stvara li se tom mjerom rizik regulatorne arbitraže.

| (63) | Budući da se produljena mjera ESMA-e odnosi na obveze obavješćivanja sudionika na tržištu o svim dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenim tržištima u Uniji, njome će se osigurati jedinstveni prag za obavješćivanje za sva nacionalna nadležna tijela te će se uspostaviti ravnopravni uvjeti za sudionike na tržištu unutar Unije i izvan nje u pogledu trgovanja dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenim tržištima u Uniji. |
| --- | --- |

(63)

Budući da se produljena mjera ESMA-e odnosi na obveze obavješćivanja sudionika na tržištu o svim dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenim tržištima u Uniji, njome će se osigurati jedinstveni prag za obavješćivanje za sva nacionalna nadležna tijela te će se uspostaviti ravnopravni uvjeti za sudionike na tržištu unutar Unije i izvan nje u pogledu trgovanja dionicama uvrštenima u trgovanje na uređenim tržištima u Uniji.

6.   ESMA-ina MJERA NEMA ŠTETAN UČINAK NA UČINKOVITOST FINANCIJSKIH TRŽIŠTA, UKLJUČUJUĆI SMANJENJE LIKVIDNOSTI NA TIM TRŽIŠTIMA ILI STVARANJE NESIGURNOSTI ZA SUDIONIKE NA TRŽIŠTU, KOJI BI BIO NERAZMJERAN NJEZINIM KORISTIMA (ČLANAK 28. STAVAK 3. TOČKA (c) UREDBE (EU) br. 236/2012)

ESMA-ina MJERA NEMA ŠTETAN UČINAK NA UČINKOVITOST FINANCIJSKIH TRŽIŠTA, UKLJUČUJUĆI SMANJENJE LIKVIDNOSTI NA TIM TRŽIŠTIMA ILI STVARANJE NESIGURNOSTI ZA SUDIONIKE NA TRŽIŠTU, KOJI BI BIO NERAZMJERAN NJEZINIM KORISTIMA (ČLANAK 28. STAVAK 3. TOČKA (c) UREDBE (EU) br. 236/2012)

| (64) | ESMA mora procijeniti ima li mjera štetne učinke koji bi se mogli smatrati nerazmjernima njezinim koristima. |
| --- | --- |

(64)

ESMA mora procijeniti ima li mjera štetne učinke koji bi se mogli smatrati nerazmjernima njezinim koristima.

| (65) | ESMA smatra primjerenim da nacionalna nadležna tijela pomno nadziru kretanje neto kratkih pozicija prije nego što razmotre donošenje bilo kakve radikalnije mjere. ESMA napominje da uobičajeni pragovi za obavješćivanje (0,2 % izdanog dioničkog kapitala) u kontinuiranim izvanrednim tržišnim uvjetima možda nisu primjereni za pravodobno utvrđivanje trendova i nadolazećih prijetnji. |
| --- | --- |

(65)

ESMA smatra primjerenim da nacionalna nadležna tijela pomno nadziru kretanje neto kratkih pozicija prije nego što razmotre donošenje bilo kakve radikalnije mjere. ESMA napominje da uobičajeni pragovi za obavješćivanje (0,2 % izdanog dioničkog kapitala) u kontinuiranim izvanrednim tržišnim uvjetima možda nisu primjereni za pravodobno utvrđivanje trendova i nadolazećih prijetnji.

| (66) | Premda je uvođenje pojačane obveze obavješćivanja možda dodatno opteretilo subjekte koji podliježu obvezi obavješćivanja, takvi su subjekti u ovom trenutku već prilagodili svoje unutarnje sustave nakon primjene odluka (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 i (EU) 2020/1689 te se stoga ne očekuje da će predmetna produljena mjera dodatno utjecati na troškove osiguravanja usklađenosti za subjekte koji podliježu obvezi obavješćivanja. Osim toga, predmetnom se mjerom ne ograničava mogućnost sudionika na tržištu da zauzmu ili povećaju svoje kratke pozicije u dionicama. Stoga ona neće utjecati na učinkovitost tržišta. |
| --- | --- |

(66)

Premda je uvođenje pojačane obveze obavješćivanja možda dodatno opteretilo subjekte koji podliježu obvezi obavješćivanja, takvi su subjekti u ovom trenutku već prilagodili svoje unutarnje sustave nakon primjene odluka (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 i (EU) 2020/1689 te se stoga ne očekuje da će predmetna produljena mjera dodatno utjecati na troškove osiguravanja usklađenosti za subjekte koji podliježu obvezi obavješćivanja. Osim toga, predmetnom se mjerom ne ograničava mogućnost sudionika na tržištu da zauzmu ili povećaju svoje kratke pozicije u dionicama. Stoga ona neće utjecati na učinkovitost tržišta.

| (67) | U usporedbi s drugim potencijalnim i radikalnijim mjerama predmetna produljena mjera ne bi trebala utjecati na likvidnost na tržištu jer pojačana obveza obavješćivanja za ograničen skup sudionika na tržištu ne bi trebala izazvati promjenu njihovih strategija trgovanja, a stoga ni njihova sudjelovanja na tržištu. Osim toga, zadržanim izuzećem predviđenim za aktivnosti održavanja tržišta i stabilizacijske programe nastoji se ne povećati opterećenje za subjekte koji pružaju važne usluge u smislu osiguravanja likvidnosti i smanjenja volatilnosti, što je posebno važno u trenutačnoj situaciji. |
| --- | --- |

(67)

U usporedbi s drugim potencijalnim i radikalnijim mjerama predmetna produljena mjera ne bi trebala utjecati na likvidnost na tržištu jer pojačana obveza obavješćivanja za ograničen skup sudionika na tržištu ne bi trebala izazvati promjenu njihovih strategija trgovanja, a stoga ni njihova sudjelovanja na tržištu. Osim toga, zadržanim izuzećem predviđenim za aktivnosti održavanja tržišta i stabilizacijske programe nastoji se ne povećati opterećenje za subjekte koji pružaju važne usluge u smislu osiguravanja likvidnosti i smanjenja volatilnosti, što je posebno važno u trenutačnoj situaciji.

| (68) | Kada je riječ o području primjene produljene mjere, ESMA smatra da se njegovim ograničenjem na jedan sektor ili nekoliko sektora ili na podskup izdavatelja ne može postići željeni ishod. Razmjer pada cijena zabilježen nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19, širok raspon pogođenih dionica (i sektora) te stupanj međusobne povezanosti gospodarstava EU-a i mjesta trgovanja u EU-u upućuju na to da će mjera na razini cijelog EU-a vjerojatno biti učinkovitija od sektorskih mjera u pružanju ranih informacija o tržištu nacionalnim nadležnim tijelima. |
| --- | --- |

(68)

Kada je riječ o području primjene produljene mjere, ESMA smatra da se njegovim ograničenjem na jedan sektor ili nekoliko sektora ili na podskup izdavatelja ne može postići željeni ishod. Razmjer pada cijena zabilježen nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19, širok raspon pogođenih dionica (i sektora) te stupanj međusobne povezanosti gospodarstava EU-a i mjesta trgovanja u EU-u upućuju na to da će mjera na razini cijelog EU-a vjerojatno biti učinkovitija od sektorskih mjera u pružanju ranih informacija o tržištu nacionalnim nadležnim tijelima.

| (69) | Kada je riječ o stvaranju nesigurnosti na tržištu, mjerom se ne uvode nove regulatorne obveze jer se sniženjem relevantnog praga samo mijenja postojeća obveza obavješćivanja koja je na snazi od 2012. ESMA također naglašava da je produljena mjera i dalje ograničena na obavješćivanje o dionicama koje su uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu u Uniji kako bi se obuhvatile one pozicije za koje se čini da je dodatno obavješćivanje najrelevantnije. |
| --- | --- |

(69)

Kada je riječ o stvaranju nesigurnosti na tržištu, mjerom se ne uvode nove regulatorne obveze jer se sniženjem relevantnog praga samo mijenja postojeća obveza obavješćivanja koja je na snazi od 2012. ESMA također naglašava da je produljena mjera i dalje ograničena na obavješćivanje o dionicama koje su uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu u Uniji kako bi se obuhvatile one pozicije za koje se čini da je dodatno obavješćivanje najrelevantnije.

| (70) | Stoga ESMA smatra da takva obveza povećane transparentnosti ne bi trebala imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta ni na ulagatelje koji je nerazmjeran njezinim koristima te da ne bi trebala stvoriti nesigurnost na financijskim tržištima. |
| --- | --- |

(70)

Stoga ESMA smatra da takva obveza povećane transparentnosti ne bi trebala imati štetan učinak na učinkovitost financijskih tržišta ni na ulagatelje koji je nerazmjeran njezinim koristima te da ne bi trebala stvoriti nesigurnost na financijskim tržištima.

| (71) | Kada je riječ o trajanju mjere, ESMA smatra da je produljenje mjere za tri mjeseca opravdano s obzirom na informacije koje su u ovom trenutku dostupne kao i opće izglede u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, koji su i dalje neizvjesni. ESMA namjerava ponovno uspostaviti redovitu obvezu obavješćivanja čim se stanje poboljša, ali istodobno ne može odbaciti mogućnost produljenja mjere ako se situacija pogorša ili ako tržišta ostanu u krhkom stanju. |
| --- | --- |

(71)

Kada je riječ o trajanju mjere, ESMA smatra da je produljenje mjere za tri mjeseca opravdano s obzirom na informacije koje su u ovom trenutku dostupne kao i opće izglede u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, koji su i dalje neizvjesni. ESMA namjerava ponovno uspostaviti redovitu obvezu obavješćivanja čim se stanje poboljša, ali istodobno ne može odbaciti mogućnost produljenja mjere ako se situacija pogorša ili ako tržišta ostanu u krhkom stanju.

| (72) | Na temelju navedenoga i na današnji dan ESMA smatra da je ova Odluka o produljenju privremene mjere povećane transparentnosti u pogledu neto kratkih pozicija razmjerna s obzirom na kontinuirane nepovoljne okolnosti. |
| --- | --- |

(72)

Na temelju navedenoga i na današnji dan ESMA smatra da je ova Odluka o produljenju privremene mjere povećane transparentnosti u pogledu neto kratkih pozicija razmjerna s obzirom na kontinuirane nepovoljne okolnosti.

7.   SAVJETOVANJA I OBAVIJESTI (ČLANAK 28. STAVCI 4. I 5. UREDBE (EU) br. 236/2012)

SAVJETOVANJA I OBAVIJESTI (ČLANAK 28. STAVCI 4. I 5. UREDBE (EU) br. 236/2012)

| (73) | ESMA se savjetovala s Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB). ESRB nije iznio nikakve prigovore na donošenje predložene odluke. |
| --- | --- |

(73)

ESMA se savjetovala s Europskim odborom za sistemske rizike (ESRB). ESRB nije iznio nikakve prigovore na donošenje predložene odluke.

| (74) | ESMA je o planiranoj odluci obavijestila nacionalna nadležna tijela. |
| --- | --- |

(74)

ESMA je o planiranoj odluci obavijestila nacionalna nadležna tijela.

| (75) | Produljena mjera ESMA-e primjenjuje se od 19. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(75)

Produljena mjera ESMA-e primjenjuje se od 19. prosinca 2020.

DONIO JE OVU ODLUKU

Članak 1.

Definicija

Za potrebe ove Odluke „uređeno tržište” znači uređeno tržište kako je navedeno u članku 4. stavku 1. točki (21) Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21).

21

Članak 2.

Privremene obveze dodatne transparentnosti

1.   Fizička ili pravna osoba koja ima neto kratku poziciju u izdanom dioničkom kapitalu društva čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu obavješćuje relevantno nadležno tijelo u skladu s člancima 5. i 9. Uredbe (EU) br. 236/2012 Europskog parlamenta i Vijeća ako ta pozicija dosegne ili padne ispod praga određenog za obavješćivanje iz stavka 2. ovog članka.

2.   Prag određen za obavješćivanje postotak je koji iznosi 0,1 % izdanog dioničkog kapitala predmetnog društva i svakih 0,1 % iznad tog praga.

Članak 3.

Izuzeća

1.   U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 236/2012, privremene obveze dodatne transparentnosti iz članka 2. ne primjenjuju se na dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu ako se glavno mjesto trgovanja dionicama nalazi u trećoj zemlji.

2.   U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 236/2012, privremene obveze dodatne transparentnosti iz članka 2. ne primjenjuju se na transakcije provedene radi aktivnosti održavanja tržišta.

3.   Privremene obveze dodatne transparentnosti iz članka 2. ne primjenjuju se na neto kratku poziciju koja se odnosi na provedbu stabilizacije u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (22) o zlouporabi tržišta.

Članak 4.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Odluka stupa na snagu 19. prosinca 2020.

Primjenjuje se od dana stupanja na snagu u razdoblju od tri mjeseca.

Sastavljeno u Parizu 16. prosinca 2020.

Za Odbor supervizora

Steven MAIJOOR

Predsjednik

---

(1)  
  SL L 331, 15.12.2010., str. 84.

1

(2)  
  SL L 86, 24.3.2012., str. 1.

2

(3)  
  SL L 274, 9.10.2012., str. 1.

3

(4)  
  SL L 116, 15.4.2020., str. 5.

4

(5)  
  SL L 245, 30.7.2020., str. 17.

5

(6)  
  SL L 379, 13.11.2020., str. 60.

6

(7)  Dostupno na sljedećoj poveznici: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf

7

(8)  Europska gospodarska prognoza, str. 40.

8

(9)  Europska gospodarska prognoza, str. 49.

9

(10)  Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against

10

(11)  Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

11

(12)  Dostupno na sljedećoj poveznici: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

12

(13)  Indeksom VSTOXX mjeri se implicirana volatilnost na temelju cijena opcija indeksa EUROSTOXX 50.

13

(14)  Indeks VIX izračunava se upotrebom srednje vrijednosti kupovnih i prodajnih cijena opcija indeksa S&P 500 (SPX) u stvarnom vremenu.

14

(15)  Vidjeti također odjeljak 4. točku (c).

15

(16)  Europska gospodarska prognoza, str. 61.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

17

(18)  U Italiji je ta mjera ukinuta 18. svibnja.

18

(19)  Usp. članak 5. Uredbe (EU) br. 236/2012.

19

(20)  Zbog tehničkog problema nedostaju izvješća o dnevnim neto kratkim pozicijama iz Danske za razdoblje od 31. kolovoza do 4. rujna.

20

(21)  Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

21

(22)  Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).

22

---

PRILOG

U ovom Prilogu „Odluka ESMA-e” odnosi se na Odluku ESMA-e od 16. ožujka 2020. o privremenom snižavanju praga za obavješćivanje o neto kratkim pozicijama u izdanom dioničkom kapitalu društava čije su dionice uvrštene u trgovanje na uređenom tržištu i zahtjevu fizičkim ili pravnim osobama koje imaju neto kratke pozicije da u slučaju prelaska određenog praga obavijeste nadležna tijela u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 236/2012.

Slika 1.

Financijski pokazatelji

| Rezultati tržišta vlasničkih instrumenata | Promjene od 20.2.2020. do 2.12.2020. | Razina indeksa na dan 2.12.2020. | Promjene od 20.2.2020. do 3.9.2020. | Razina indeksa na dan 3.9.2020. | Promjene od 20.2.2020. do 4.6.2020. | Razina indeksa na dan 4.6.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 bez švicarskog indeksa | –10 % | 125 | –17 % | 116 | –16 % | 117 |
| INDEKS EURO STOXX | –6 % | 392 | –13 % | 362 | –13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | –8 % | 3 521 | –14 % | 3 304 | –13 % | 3 323 |
| US S&P500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | –8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | –4 % | 3 982 |
| JP Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | –3 % | 22 864 |
| Globalno | 8 % | 248 | –1 % | 228 | –9 % | 211 |
| Europske banke | –22 % | 115 | –37 % | 93 | –30 % | 104 |
| IT, financijska društva | –24 % | 29 | –30 % | 27 | –29 % | 28 |
| ES, financijska društva | –24 % | 50 | –48 % | 34 | –35 % | 42 |
| DE, financijska društva | –7 % | 132 | –13 % | 123 | –11 % | 126 |
| FR, financijska društva | –21 % | 141 | –34 % | 118 | –28 % | 130 |
| Volatilnost | Promjene od 20.2.2020. do 2.12.2020. | Razina indeksa na dan
  2.12.2020. | Promjene od 20.2.2020. do 3.9.2020. | Razina indeksa na dan
  3.9.2020. | Promjene od 20.2.2020. do 4.6.2020. | Razina indeksa na dan
  4.6.2020. |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza | Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 2.12.2020. | Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u baznim bodovima na dan 2.12.2020. | Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 3.9.2020. | Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u baznim bodovima na dan 3.9.2020. | Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 4.6.2020. | Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u baznim bodovima na dan 4.6.2020. |
| Europa, obveznice nefinancijskih društava | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Europa, obveznice s visokim prinosom | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Europa, obveznice financijskih društava | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Europa, podređeni dug financijskih društava | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| Desetogodišnje državne obveznice (10Y) | Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 2.12.2020. | Prinosi na obveznice u % na dan 2.12.2020. | Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 3.9.2020. | Prinosi na obveznice u % na dan 3.9.2020. | Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 4.6.2020. | Prinosi na obveznice u % na dan 4.6.2020. |
| DE10Y | –8 | –0,52 | –5 | –0,49 | 15 | –0,29 |
| ES10Y | –13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| FR10Y | –7 | –0,29 | 2 | –0,19 | 23 | 0,01 |
| IT10Y | –31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| US10Y | –57 | 0,95 | –90 | 0,62 | –67 | 0,86 |
| GB10Y | –22 | 0,36 | –34 | 0,24 | –24 | 0,34 |
| JP10Y | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Napomena: promjene na tržištu vlasničkih instrumenata izražene su u relativnom smislu, a ostale promjene u apsolutnom smislu.

  Izvori: Refinitiv EIKON, ESMA |

Rezultati tržišta vlasničkih instrumenata

Promjene od 20.2.2020. do 2.12.2020.

Razina indeksa na dan 2.12.2020.

Promjene od 20.2.2020. do 3.9.2020.

Razina indeksa na dan 3.9.2020.

Promjene od 20.2.2020. do 4.6.2020.

Razina indeksa na dan 4.6.2020.

STOXX EUROPE 800 bez švicarskog indeksa

–10 %

125

–17 %

116

–16 %

117

INDEKS EURO STOXX

–6 %

392

–13 %

362

–13 %

364

EURO STOXX 50

–8 %

3 521

–14 %

3 304

–13 %

3 323

US S&P500

9 %

3 663

2 %

3 451

–8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

–4 %

3 982

JP Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

–3 %

22 864

Globalno

8 %

248

–1 %

228

–9 %

211

Europske banke

–22 %

115

–37 %

93

–30 %

104

IT, financijska društva

–24 %

29

–30 %

27

–29 %

28

ES, financijska društva

–24 %

50

–48 %

34

–35 %

42

DE, financijska društva

–7 %

132

–13 %

123

–11 %

126

FR, financijska društva

–21 %

141

–34 %

118

–28 %

130

Volatilnost

Promjene od 20.2.2020. do 2.12.2020.

Razina indeksa na dan

2.12.2020.

Promjene od 20.2.2020. do 3.9.2020.

Razina indeksa na dan

3.9.2020.

Promjene od 20.2.2020. do 4.6.2020.

Razina indeksa na dan

4.6.2020.

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza

Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 2.12.2020.

Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u baznim bodovima na dan 2.12.2020.

Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 3.9.2020.

Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u baznim bodovima na dan 3.9.2020.

Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 4.6.2020.

Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u baznim bodovima na dan 4.6.2020.

Europa, obveznice nefinancijskih društava

5

45

5

45

22

62

Europa, obveznice s visokim prinosom

53

251

92

290

157

355

Europa, obveznice financijskih društava

9

53

15

59

29

73

Europa, podređeni dug financijskih društava

13

100

38

124

62

149

Desetogodišnje državne obveznice (10Y)

Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 2.12.2020.

Prinosi na obveznice u % na dan 2.12.2020.

Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 3.9.2020.

Prinosi na obveznice u % na dan 3.9.2020.

Promjene baznih bodova od 20.2.2020. do 4.6.2020.

Prinosi na obveznice u % na dan 4.6.2020.

DE10Y

–8

–0,52

–5

–0,49

15

–0,29

ES10Y

–13

0,11

9

0,33

32

0,55

FR10Y

–7

–0,29

2

–0,19

23

0,01

IT10Y

–31

0,60

15

1,06

51

1,42

US10Y

–57

0,95

–90

0,62

–67

0,86

GB10Y

–22

0,36

–34

0,24

–24

0,34

JP10Y

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Napomena: promjene na tržištu vlasničkih instrumenata izražene su u relativnom smislu, a ostale promjene u apsolutnom smislu.

Izvori: Refinitiv EIKON, ESMA

Image 1

  Slika 2. Pokazatelji volatilnosti

Napomena: implicirane volatilnosti indeksa EURO STOXX 50 (VSTOXX) i S&P 500 (VIX), u %

Izvori: Refinitiv Datastream, ESMA

Image 2

  Slika 3. Sektorski dionički indeksi EU-a

Napomena: cijene vlasničkih instrumenata 20.2.2020. = 100.

Izvori: Refinitiv Datastream, ESMA

Image 3

Napomena: cijene vlasničkih instrumenata 20.2.2020. = 100.

Izvori: Refinitiv Datastream, ESMA

Image 4

Napomena: cijene vlasničkih instrumenata 20.2.2020. = 100.

Izvori: Refinitiv Datastream, ESMA

Image 5

  Slika 4. Indeksi spreadova kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza u EU-u

Napomena: Spreadovi kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza za obveznice europskih nefinancijskih društava visokog investicijskog rejtinga (iTraxx Europe), obveznice europskih nefinancijskih društava s visokim prinosom (iTraxx Europe Crossover) i za obveznice europskih financijskih društava, u baznim bodovima

Izvori: Refinitiv EIKON, ESMA

Slika 5.

Rezultati europskih dioničkih indeksa po zemljama

| | Postotna promjena od 6.11.2020. do 2.12.2020. | Postotna promjena od 20.2.2020. do 2.12.2020. | Postotna promjena od 20.2.2020. do 3.9.2020. | Postotna promjena od 20.2.2020. do 4.6.2020. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 bez švicarskog indeksa | 8,67 % | –9,74 % | –16,67 % | –15,78 % |
| INDEKS EURO STOXX | 9,41 % | –6,06 % | –13,22 % | –12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | –7,89 % | –13,57 % | –13,07 % |
| AT | 21,10 % | –17,84 % | –30,21 % | –23,30 % |
| BE | 16,24 % | –9,94 % | –19,22 % | –14,86 % |
| BG | 0,55 % | –22,03 % | –20,67 % | –15,69 % |
| CY | 25,10 % | –27,80 % | –39,52 % | –34,73 % |
| CZ | 11,15 % | –12,35 % | –17,81 % | –13,94 % |
| DE | 6,68 % | –2,57 % | –4,44 % | –7,32 % |
| DK | –1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | –2,48 % |
| EE | 11,25 % | –4,72 % | –13,55 % | –13,16 % |
| ES | 19,66 % | –17,22 % | –29,45 % | –21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | –5,35 % | –8,66 % |
| FR | 12,54 % | –7,91 % | –17,37 % | –15,91 % |
| GB | 9,36 % | –13,09 % | –21,32 % | –13,93 % |
| GR | 29,14 % | –16,82 % | –29,24 % | –26,64 % |
| HR | 10,22 % | –13,43 % | –19,61 % | –17,16 % |
| HU | 10,74 % | –14,42 % | –24,05 % | –17,83 % |
| IE | 5,56 % | –0,58 % | –13,00 % | –12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | –1,50 % | –4,44 % |
| IT | 11,64 % | –12,39 % | –22,04 % | –20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | –1,98 % |
| LU | 14,85 % | –7,78 % | –25,92 % | –21,60 % |
| LV | –0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | –1,81 % |
| MT | 15,14 % | –13,86 % | –20,80 % | –12,92 % |
| NL | 6,64 % | –1,80 % | –11,66 % | –9,17 % |
| NO | 11,02 % | –3,37 % | –11,80 % | –10,22 % |
| PL | 11,81 % | –9,62 % | –15,75 % | –13,47 % |
| PT | 14,45 % | –14,54 % | –20,09 % | –13,64 % |
| RO | 6,43 % | –7,58 % | –10,73 % | –11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | –7,28 % | –9,47 % |
| SI | 8,13 % | –9,57 % | –13,01 % | –10,83 % |
| SK | –0,99 % | –3,02 % | –7,05 % | 0,07 % |
| Izvori: Refinitiv EIKON, ESMA |

Postotna promjena od 6.11.2020. do 2.12.2020.

Postotna promjena od 20.2.2020. do 2.12.2020.

Postotna promjena od 20.2.2020. do 3.9.2020.

Postotna promjena od 20.2.2020. do 4.6.2020.

STOXX EUROPE 800 bez švicarskog indeksa

8,67 %

–9,74 %

–16,67 %

–15,78 %

INDEKS EURO STOXX

9,41 %

–6,06 %

–13,22 %

–12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

–7,89 %

–13,57 %

–13,07 %

AT

21,10 %

–17,84 %

–30,21 %

–23,30 %

BE

16,24 %

–9,94 %

–19,22 %

–14,86 %

BG

0,55 %

–22,03 %

–20,67 %

–15,69 %

CY

25,10 %

–27,80 %

–39,52 %

–34,73 %

CZ

11,15 %

–12,35 %

–17,81 %

–13,94 %

DE

6,68 %

–2,57 %

–4,44 %

–7,32 %

DK

–1,90 %

10,16 %

4,24 %

–2,48 %

EE

11,25 %

–4,72 %

–13,55 %

–13,16 %

ES

19,66 %

–17,22 %

–29,45 %

–21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

–5,35 %

–8,66 %

FR

12,54 %

–7,91 %

–17,37 %

–15,91 %

GB

9,36 %

–13,09 %

–21,32 %

–13,93 %

GR

29,14 %

–16,82 %

–29,24 %

–26,64 %

HR

10,22 %

–13,43 %

–19,61 %

–17,16 %

HU

10,74 %

–14,42 %

–24,05 %

–17,83 %

IE

5,56 %

–0,58 %

–13,00 %

–12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

–1,50 %

–4,44 %

IT

11,64 %

–12,39 %

–22,04 %

–20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

–1,98 %

LU

14,85 %

–7,78 %

–25,92 %

–21,60 %

LV

–0,47 %

6,81 %

5,53 %

–1,81 %

MT

15,14 %

–13,86 %

–20,80 %

–12,92 %

NL

6,64 %

–1,80 %

–11,66 %

–9,17 %

NO

11,02 %

–3,37 %

–11,80 %

–10,22 %

PL

11,81 %

–9,62 %

–15,75 %

–13,47 %

PT

14,45 %

–14,54 %

–20,09 %

–13,64 %

RO

6,43 %

–7,58 %

–10,73 %

–11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

–7,28 %

–9,47 %

SI

8,13 %

–9,57 %

–13,01 %

–10,83 %

SK

–0,99 %

–3,02 %

–7,05 %

0,07 %

Izvori: Refinitiv EIKON, ESMA

Image 6

  Slika 6. Neto kratka pozicija između 0,1 % i 0,2 % u razdoblju od 16. ožujka 2020. do 30. studenoga 2020.

Izvori: ESMA

---

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 22.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 61/27

---

ODLUKA br. 1/2020 ODBORA ZA TRGOVINU

od 19. studenoga 2020.

o izmjeni Dodatka 1. Prilogu XIII. Sporazumu o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Ekvadora i Perua, s druge strane [2021/273]

ODBOR ZA TRGOVINU,

uzimajući u obzir Sporazum o trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kolumbije, Ekvadora i Perua, s druge strane, a posebno njegov članak 13. stavak 1. točku (d),

budući da:

| (1) | Kolumbija je 16. prosinca 2016. podnijela Uniji zahtjev za dodavanje novih oznaka zemljopisnog podrijetla u Dodatak 1. Prilogu XIII. Sporazumu u skladu s člankom 209. Sporazuma. Unija je dovršila postupak u vezi s prigovorom i ispitivanje dviju novih oznaka zemljopisnog podrijetla Kolumbije. |
| --- | --- |

(1)

Kolumbija je 16. prosinca 2016. podnijela Uniji zahtjev za dodavanje novih oznaka zemljopisnog podrijetla u Dodatak 1. Prilogu XIII. Sporazumu u skladu s člankom 209. Sporazuma. Unija je dovršila postupak u vezi s prigovorom i ispitivanje dviju novih oznaka zemljopisnog podrijetla Kolumbije.

| (2) | U skladu s člankom 257. stavkom 2. Sporazuma Pododbor za intelektualno vlasništvo ocijenio je na sastanku stranke EU i Kolumbije 28. srpnja 2020. informacije o dvjema novim oznakama zemljopisnog podrijetla Kolumbije i je Odboru za trgovinu predložio da u skladu s time izmijeni Dodatak 1. Prilogu XIII. Sporazumu. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 257. stavkom 2. Sporazuma Pododbor za intelektualno vlasništvo ocijenio je na sastanku stranke EU i Kolumbije 28. srpnja 2020. informacije o dvjema novim oznakama zemljopisnog podrijetla Kolumbije i je Odboru za trgovinu predložio da u skladu s time izmijeni Dodatak 1. Prilogu XIII. Sporazumu.

| (3) | Dodatak 1. Prilogu XIII. Sporazumu trebalo bi stoga izmijeniti. |
| --- | --- |

(3)

Dodatak 1. Prilogu XIII. Sporazumu trebalo bi stoga izmijeniti.

| (4) | Odluka o izmjeni Dodatka 1. Prilogu XIII. Sporazumu može se donijeti na sastanku Odbora za trgovinu na kojem su sudjelovale stranka EU i Kolumbija, u skladu s člankom 14. stavkom 3. Sporazuma o trgovini, jer se odnosi isključivo na njihov bilateralni odnos i ne utječe na prava i obveze drugih andskih zemalja potpisnica, |
| --- | --- |

(4)

Odluka o izmjeni Dodatka 1. Prilogu XIII. Sporazumu može se donijeti na sastanku Odbora za trgovinu na kojem su sudjelovale stranka EU i Kolumbija, u skladu s člankom 14. stavkom 3. Sporazuma o trgovini, jer se odnosi isključivo na njihov bilateralni odnos i ne utječe na prava i obveze drugih andskih zemalja potpisnica,

ODLUČIO JE:

Članak 1.

U tablici pod točkom (a) „Oznake zemljopisnog podrijetla Kolumbije za poljoprivredne i prehrambene proizvode, vina, žestoka alkoholna pića i aromatizirana vina” u Dodatku 1. Prilogu XIII. Sporazumu dodaju se unosi iz Priloga ovoj Odluci.

Članak 2.

Ovu Odluku, sastavljenu u dva primjerka, potpisuju predstavnici Odbora za trgovinu koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka za potrebe izmjene Sporazuma. Ova Odluka stupa na snagu od datuma zadnjeg potpisa.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. studenoga 2020.

Za Odbor za trgovinu

Voditelj delegacije EU-a

Paolo GARZOTTI

Voditelj delegacije Kolumbije

Juan Carlos CADENA

---

PRILOG

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Riža |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Kava |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Riža

CAFÉ DE SANTANDER

Kava

---

| 22.2.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 61/29

---

ODLUKA br. 1/2021 ZAJEDNIČKOG ODBORA EU – ŠVICARSKA

od 12. veljače 2021.

o izmjeni tablica III. i IV. Protokola br. 2 uz Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972., kako je izmijenjen [2021/274]

ZAJEDNIČKI ODBOR,

uzimajući u obzir Sporazum između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972. (1), kako je izmijenjen Sporazumom između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije od 26. listopada 2004. o izmjeni Sporazuma između Europske ekonomske zajednice i Švicarske Konfederacije od 22. srpnja 1972. u pogledu odredbi koje se primjenjuju na prerađene poljoprivredne proizvode (2) („Sporazum”), a posebno članak 7. njegova Protokola br. 2,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 5. stavkom 2. Protokola br. 2 uz Sporazum Unija i Švicarska Konfederacija, kao ugovorne stranke, 2019. su Zajedničkom odboru dostavile unutarnje referentne cijene svih sirovina na koje se primjenjuju mjere za kompenzaciju cijena. Iz tih cijena proizlazi da se stvarna situacija u pogledu cijena tih sirovina na državnom području ugovornih stranaka promijenila. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 5. stavkom 2. Protokola br. 2 uz Sporazum Unija i Švicarska Konfederacija, kao ugovorne stranke, 2019. su Zajedničkom odboru dostavile unutarnje referentne cijene svih sirovina na koje se primjenjuju mjere za kompenzaciju cijena. Iz tih cijena proizlazi da se stvarna situacija u pogledu cijena tih sirovina na državnom području ugovornih stranaka promijenila.

| (2) | Stoga je potrebno ažurirati unutarnje referentne cijene i razlike u cijenama za poljoprivredne sirovine iz tablice III. Protokola br. 2 uz Sporazum te prilagoditi osnovne količine poljoprivrednih sirovina iz tablice IV. tog protokola, |
| --- | --- |

(2)

Stoga je potrebno ažurirati unutarnje referentne cijene i razlike u cijenama za poljoprivredne sirovine iz tablice III. Protokola br. 2 uz Sporazum te prilagoditi osnovne količine poljoprivrednih sirovina iz tablice IV. tog protokola,

DONIO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Protokol br. 2 uz Sporazum mijenja se kako slijedi:

| (a) | tablica III. zamjenjuje se tekstom iz Priloga I. ovoj Odluci; |
| --- | --- |

(a)

tablica III. zamjenjuje se tekstom iz Priloga I. ovoj Odluci;

| (b) | u tablici IV. točka (b) zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(b)

u tablici IV. točka (b) zamjenjuje se tekstom iz Priloga II. ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova Odluka objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu 1. ožujka 2021.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. veljače 2021.

Za Zajednički odbor

Predsjednik

Marco DUEERKOP

---

(1)  
  SL L 300, 31.12.1972., str. 189.

1

(2)  
  SL L 23, 26.1.2005., str. 19.

2

---

PRILOG I.

„Tablica III.

Unutarnje referentne cijene u EU-u i Švicarskoj

| Poljoprivredne sirovine | Unutarnja referentna cijena u Švicarskoj
  CHF za 100 kg neto | Unutarnja referentna cijena u EU-u
  CHF za 100 kg neto | Članak 4. stavak 1.
  Primjenjuje se u Švicarskoj Razlika između referentne cijene u Švicarskoj i EU-u
  CHF za 100 kg neto | Članak 3. stavak 3.
  Primjenjuje se u EU-u Razlika između referentne cijene u Švicarskoj i EU-u
  EUR za 100 kg neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Obična pšenica | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Tvrda pšenica | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Raž | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Ječam | — | — | — | — |
| Kukuruz | — | — | — | — |
| Brašno od obične pšenice | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Punomasno mlijeko u prahu | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Obrano mlijeko u prahu | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Maslac | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Bijeli šećer | — | — | — | — |
| Jaja | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Svježi krumpir | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Biljna mast | — | — | 170,00 | 0,00” |

Poljoprivredne sirovine

Unutarnja referentna cijena u Švicarskoj

CHF za 100 kg neto

Unutarnja referentna cijena u EU-u

CHF za 100 kg neto

Članak 4. stavak 1.

Primjenjuje se u Švicarskoj Razlika između referentne cijene u Švicarskoj i EU-u

CHF za 100 kg neto

Članak 3. stavak 3.

Primjenjuje se u EU-u Razlika između referentne cijene u Švicarskoj i EU-u

EUR za 100 kg neto

Obična pšenica

50,60

20,46

30,15

0,00

Tvrda pšenica

—

—

1,20

0,00

Raž

40,45

18,74

21,70

0,00

Ječam

—

—

—

—

Kukuruz

—

—

—

—

Brašno od obične pšenice

91,10

42,42

48,70

0,00

Punomasno mlijeko u prahu

601,45

321,47

280,00

0,00

Obrano mlijeko u prahu

402,60

200,98

201,60

0,00

Maslac

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Bijeli šećer

—

—

—

—

Jaja

—

—

38,00

0,00

Svježi krumpir

40,95

27,61

13,35

0,00

Biljna mast

—

—

170,00

0,00”

---

PRILOG II.

| „(b) | Osnovni iznosi za poljoprivredne sirovine koji se uzimaju u obzir pri izračunu poljoprivrednih komponenti:







  Poljoprivredne sirovine | Primijenjeni osnovni iznos u Švicarskoj
  Članak 3. stavak 2. | Primijenjeni osnovni iznos u EU-u
  Članak 4. stavak 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF za 100 kg neto | EUR za 100 kg neto |
| Obična pšenica | 24,55 | 0,00 |
| Tvrda pšenica | 1,00 | 0,00 |
| Raž | 17,70 | 0,00 |
| Ječam | — | — |
| Kukuruz | — | — |
| Brašno od obične pšenice | 39,70 | 0,00 |
| Punomasno mlijeko u prahu | 227,80 | 0,00 |
| Obrano mlijeko u prahu | 164,30 | 0,00 |
| Maslac | 452,10 | 0,00 |
| Bijeli šećer | — | — |
| Jaja | 30,95 | 0,00 |
| Svježi krumpir | 10,90 | 0,00 |
| Biljna mast | 138,55 | 0,00” |

„(b)

Osnovni iznosi za poljoprivredne sirovine koji se uzimaju u obzir pri izračunu poljoprivrednih komponenti:

Poljoprivredne sirovine

Primijenjeni osnovni iznos u Švicarskoj

Članak 3. stavak 2.

Primijenjeni osnovni iznos u EU-u

Članak 4. stavak 2.

CHF za 100 kg neto

EUR za 100 kg neto

Obična pšenica

24,55

0,00

Tvrda pšenica

1,00

0,00

Raž

17,70

0,00

Ječam

—

—

Kukuruz

—

—

Brašno od obične pšenice

39,70

0,00

Punomasno mlijeko u prahu

227,80

0,00

Obrano mlijeko u prahu

164,30

0,00

Maslac

452,10

0,00

Bijeli šećer

—

—

Jaja

30,95

0,00

Svježi krumpir

10,90

0,00

Biljna mast

138,55

0,00”

---