# Den Europæiske Unions L 61/2021

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 61 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 64. årgang22. februar 2021 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 61

Dansk udgave

Retsforskrifter

64. årgang22. februar 2021

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2021/270 af 25. januar 2021 om indgåelse på Unionens vegne af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side | 1 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/271 af 17. februar 2021 om forlængelse af skærpet overvågning over for Grækenland
  (meddelt under nummer C(2021) 998) | 3 |
| | * | Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndigheds afgørelse (EU) 2021/272 af 16. december 2020 om fornyelse af det midlertidige krav til fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner, om at sænke meddelelsestærsklerne for korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, med henblik på at underrette de kompetente myndigheder over en vis tærskelværdi, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2012 | 7 |
| | | RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Afgørelse nr. 1/2020 truffet af Handelsudvalget af 19. november 2020 om ændring af tillæg 1 til bilag XIII til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia, Ecuador og Peru på den anden side [2021/273] | 27 |
| | * | Afgørelse nr. 1/2021 vedtaget af Den Blandede Komité EU-Schweiz af 12. februar 2021 om ændring af tabel III og tabel IV i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972, som ændret [2021/274] | 29 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (EU) 2021/270 af 25. januar 2021 om indgåelse på Unionens vegne af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side

1

AFGØRELSER

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2021/271 af 17. februar 2021 om forlængelse af skærpet overvågning over for Grækenland
  (meddelt under nummer C(2021) 998)

(meddelt under nummer C(2021) 998)

3

*

Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndigheds afgørelse (EU) 2021/272 af 16. december 2020 om fornyelse af det midlertidige krav til fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner, om at sænke meddelelsestærsklerne for korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, med henblik på at underrette de kompetente myndigheder over en vis tærskelværdi, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2012

7

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

*

Afgørelse nr. 1/2020 truffet af Handelsudvalget af 19. november 2020 om ændring af tillæg 1 til bilag XIII til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia, Ecuador og Peru på den anden side [2021/273]

27

*

Afgørelse nr. 1/2021 vedtaget af Den Blandede Komité EU-Schweiz af 12. februar 2021 om ændring af tabel III og tabel IV i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972, som ændret [2021/274]

29

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 22.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 61/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2021/270

af 25. januar 2021

om indgåelse på Unionens vegne af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 37,

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 91, artikel 100, stk. 2 og artikel 207 og 209 sammenholdt med artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), artikel 218, stk. 7 og artikel 218, stk. 8, andet afsnit,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik,

under henvisning til Europa-Parlamentets godkendelse (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til afgørelse (EU) 2018/104 (2), blev den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side (»aftalen«) undertegnet den 24. november 2017 med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til afgørelse (EU) 2018/104 (2), blev den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side (»aftalen«) undertegnet den 24. november 2017 med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt.

| (2) | Aftalen udgør et vigtigt skridt i retning af øget politisk og økonomisk engagement i Sydkaukasus fra Unionens side. Gennem en intensiveret politisk dialog og et styrket samarbejde på en lang række områder skabes der med aftalen et grundlag for et mere effektivt bilateralt engagement med Republikken Armenien. |
| --- | --- |

(2)

Aftalen udgør et vigtigt skridt i retning af øget politisk og økonomisk engagement i Sydkaukasus fra Unionens side. Gennem en intensiveret politisk dialog og et styrket samarbejde på en lang række områder skabes der med aftalen et grundlag for et mere effektivt bilateralt engagement med Republikken Armenien.

| (3) | Aftalen bør godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Aftalen bør godkendes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side godkendes herved på Unionens vegne (3).

Artikel 2

Formanden for Rådet foranstalter på Unionens vegne deponering af det godkendelsesinstrument, der er omhandlet i aftalens artikel 385, stk. 1 (4).

Artikel 3

1.   Med henblik på aftalens artikel 240 skal ændringer til aftalen ved afgørelser, der træffes i Underudvalget vedrørende Geografiske Betegnelser, godkendes af Kommissionen på Unionens vegne. Kan de berørte parter ikke nå til enighed efter indsigelser vedrørende en geografisk betegnelse, træffer Kommissionen afgørelse efter proceduren i artikel 57 i forordning (EU) nr. 1151/2012 (5).

2.   Med henblik på aftalens artikel 270, stk. 2, første punktum, bemyndiges Kommissionen til at godkende Unionens holdning med hensyn til ændringer af bilag XI til aftalen.

Med henblik på aftalens artikel 270, stk. 2, andet punktum, bemyndiges Kommissionen til at rejse indsigelse mod en ændring eller rettelse af bilag XI foreslået af Republikken Armenien.

Artikel 4

1.   En betegnelse, der beskyttes i henhold til underafdeling 3 (Geografiske betegnelser) i aftalens afsnit V, kapitel 9, kan benyttes af enhver erhvervsdrivende, der markedsfører landbrugsprodukter, fødevarer, vine, aromatiserede vine eller spiritus, som svarer til den relevante varespecifikation.

2.   I overensstemmelse med aftalens artikel 301 håndhæver medlemsstaterne og EU-institutionerne den beskyttelse, der ydes i henhold til aftalens artikel 297-300, uanset om de er blevet anmodet herom af en berørt part.

Artikel 5

Aftalen må ikke fortolkes således, at den skaber rettigheder eller forpligtelser, som kan påberåbes direkte for Unionens eller medlemsstaternes domstole.

Artikel 6

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 2021.

På Rådets vegne

J. BORRELL FONTELLES

Formand

---

(1)  Godkendelse af 4. juli 2018 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2018/104 af 20. november 2017 om undertegnelse på Unionens vegne og om midlertidig anvendelse af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Armenien på den anden side (EUT L 23 af 26.1.2018, s. 1).

2

(3)  Aftalen er offentliggjort i EUT L 23 af 26.1.2018, s. 4, sammen med afgørelsen om undertegnelse.

3

(4)  Datoen for aftalens ikrafttrædelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende på foranledning af Generalsekretariatet for Rådet.

4

Den Europæiske Unions Tidende

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1).

5

---

AFGØRELSER

| 22.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 61/3

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2021/271

af 17. februar 2021

om forlængelse af skærpet overvågning over for Grækenland

(meddelt under nummer C(2021) 998)

(Kun den græske udgave er autentisk)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (1), særlig artikel 2, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Efter at ydelsen af finansiel bistand inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme ophørte den 20. august 2018, blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1192 (2) indledt skærpet overvågning over for Grækenland i en periode på seks måneder fra 21. august 2018. Den skærpede overvågning blev efterfølgende forlænget fire gange (3), hver gang med yderligere seks måneder, sidste gang fra den 21. august 2020. |
| --- | --- |

(1)

Efter at ydelsen af finansiel bistand inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme ophørte den 20. august 2018, blev der ved Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1192 (2) indledt skærpet overvågning over for Grækenland i en periode på seks måneder fra 21. august 2018. Den skærpede overvågning blev efterfølgende forlænget fire gange (3), hver gang med yderligere seks måneder, sidste gang fra den 21. august 2020.

| (2) | Siden 2010 har Grækenland modtaget betydelige beløb i finansiel bistand, hvilket har medført, at Grækenlands udestående gæld til medlemsstaterne i euroområdet, den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet og den europæiske stabilitetsmekanisme beløber sig til 243 700 mio. EUR. Grækenland har modtaget finansiel bistand på lempelige vilkår fra sine europæiske partnere, og der blev truffet konkrete foranstaltninger for at gøre gældssituationen mere holdbar i 2012 og igen i 2017 inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme. Den 22. juni 2018 nåede Eurogruppen til politisk enighed om at iværksætte yderligere foranstaltninger for at sikre en holdbar gældssituation. Nogle af disse foranstaltninger, herunder overførslen af beløb svarende til euroområdets nationale centralbankers udbytte fra de græske statsobligationer, der besiddes i henhold til aftalen om finansielle nettoaktiver og programmet vedrørende værdipapirmarkeder, kan vedtages hver sjette måned i Eurogruppen på grundlag af en positiv indberetning i forbindelse med den skærpede overvågning vedrørende Grækenlands efterlevelse af sine politiktilsagn efter programgennemførelsen. Frigivelsen af de første fire trancher af politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger blev gennemført efter en aftale med Eurogruppen i henholdsvis april 2019, december 2019, juni 2020 og november 2020. |
| --- | --- |

(2)

Siden 2010 har Grækenland modtaget betydelige beløb i finansiel bistand, hvilket har medført, at Grækenlands udestående gæld til medlemsstaterne i euroområdet, den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet og den europæiske stabilitetsmekanisme beløber sig til 243 700 mio. EUR. Grækenland har modtaget finansiel bistand på lempelige vilkår fra sine europæiske partnere, og der blev truffet konkrete foranstaltninger for at gøre gældssituationen mere holdbar i 2012 og igen i 2017 inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme. Den 22. juni 2018 nåede Eurogruppen til politisk enighed om at iværksætte yderligere foranstaltninger for at sikre en holdbar gældssituation. Nogle af disse foranstaltninger, herunder overførslen af beløb svarende til euroområdets nationale centralbankers udbytte fra de græske statsobligationer, der besiddes i henhold til aftalen om finansielle nettoaktiver og programmet vedrørende værdipapirmarkeder, kan vedtages hver sjette måned i Eurogruppen på grundlag af en positiv indberetning i forbindelse med den skærpede overvågning vedrørende Grækenlands efterlevelse af sine politiktilsagn efter programgennemførelsen. Frigivelsen af de første fire trancher af politikafhængige gældsrelaterede foranstaltninger blev gennemført efter en aftale med Eurogruppen i henholdsvis april 2019, december 2019, juni 2020 og november 2020.

| (3) | Grækenland har afgivet tilsagn i Eurogruppen om at fortsætte og gennemføre alle de centrale reformer, der er vedtaget som led i stabilitetsstøtteprogrammet inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme (»programmet«), og sikre, at målene for de vigtige reformer, der er vedtaget inden for rammerne af dette program og dets forgængere, forfølges. Grækenland har også givet tilsagn om at gennemføre særlige budget-, finans- og strukturpolitiske foranstaltninger samt foranstaltninger inden for socialforsorg, finansiel stabilitet, arbejds- og produktmarkeder, privatisering og offentlig forvaltning. Disse særlige foranstaltninger, som er anført i et bilag til Eurogruppens erklæring af 22. juni 2018, vil bidrage til, at der rettes op på Grækenlands uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer og årsagerne eller de potentielle årsager til de økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

(3)

Grækenland har afgivet tilsagn i Eurogruppen om at fortsætte og gennemføre alle de centrale reformer, der er vedtaget som led i stabilitetsstøtteprogrammet inden for rammerne af den europæiske stabilitetsmekanisme (»programmet«), og sikre, at målene for de vigtige reformer, der er vedtaget inden for rammerne af dette program og dets forgængere, forfølges. Grækenland har også givet tilsagn om at gennemføre særlige budget-, finans- og strukturpolitiske foranstaltninger samt foranstaltninger inden for socialforsorg, finansiel stabilitet, arbejds- og produktmarkeder, privatisering og offentlig forvaltning. Disse særlige foranstaltninger, som er anført i et bilag til Eurogruppens erklæring af 22. juni 2018, vil bidrage til, at der rettes op på Grækenlands uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer og årsagerne eller de potentielle årsager til de økonomiske vanskeligheder.

| (4) | Den 26. februar 2020 offentliggjorde Kommissionen landerapporten om Grækenland for 2020 (4). Kommissionen konkluderede, at Grækenland er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer (5). Selv om der kan konstateres fremskridt på flere områder, er der fortsat betydelige sårbarheder og tilbageværende problemer i forbindelse med den høje offentlige gæld, den store andel af misligholdte lån på bankernes balancer og udenrigshandelen i en situation med fortsat lavt vækstpotentiale og høj arbejdsløshed. Disse konklusioner blev yderligere bekræftet i rapporten om varslingsmekanismen, der blev vedtaget af Kommissionen den 18. november 2020 på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (6) og var udarbejdet i lyset af covid-19-krisen, hvori Grækenland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse i 2021. Rapporten om varslingsmekanismen viser navnlig, at selv om den offentlige gæld faldt i 2019, forventes den at stige til over 200 % af bruttonationalproduktet i 2020 som følge af den økonomiske nedgang og omkostningerne ved de nødvendige foranstaltninger, der er truffet for at afbøde pandemiens konsekvenser. Grækenlands finansielle sektor kæmper fortsat med en kombination af lav rentabilitet, kapitalprocenter, der ligger under gennemsnittet, og en stor beholdning af misligholdte lån. Nettostillingen over for udlandet er fortsat meget negativ, selv om dette omfatter en stor offentlig udlandsgæld på yderst lempelige vilkår, og den forventes at blive yderligere forværret på grund af lavere indgående pengestrømme fra turismen. Arbejdsløsheden er fortsat meget høj, og den svagt faldende tendens er midlertidigt blevet afbrudt af krisen. |
| --- | --- |

(4)

Den 26. februar 2020 offentliggjorde Kommissionen landerapporten om Grækenland for 2020 (4). Kommissionen konkluderede, at Grækenland er berørt af uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer (5). Selv om der kan konstateres fremskridt på flere områder, er der fortsat betydelige sårbarheder og tilbageværende problemer i forbindelse med den høje offentlige gæld, den store andel af misligholdte lån på bankernes balancer og udenrigshandelen i en situation med fortsat lavt vækstpotentiale og høj arbejdsløshed. Disse konklusioner blev yderligere bekræftet i rapporten om varslingsmekanismen, der blev vedtaget af Kommissionen den 18. november 2020 på grundlag af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 (6) og var udarbejdet i lyset af covid-19-krisen, hvori Grækenland blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse i 2021. Rapporten om varslingsmekanismen viser navnlig, at selv om den offentlige gæld faldt i 2019, forventes den at stige til over 200 % af bruttonationalproduktet i 2020 som følge af den økonomiske nedgang og omkostningerne ved de nødvendige foranstaltninger, der er truffet for at afbøde pandemiens konsekvenser. Grækenlands finansielle sektor kæmper fortsat med en kombination af lav rentabilitet, kapitalprocenter, der ligger under gennemsnittet, og en stor beholdning af misligholdte lån. Nettostillingen over for udlandet er fortsat meget negativ, selv om dette omfatter en stor offentlig udlandsgæld på yderst lempelige vilkår, og den forventes at blive yderligere forværret på grund af lavere indgående pengestrømme fra turismen. Arbejdsløsheden er fortsat meget høj, og den svagt faldende tendens er midlertidigt blevet afbrudt af krisen.

| (5) | Siden pandemien brød ud, har EU og medlemsstaterne truffet hidtil usete foranstaltninger for at beskytte borgernes liv og eksistensgrundlag. Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret EU-tilgang har Grækenland fortsat truffet foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet og udvidet sin pakke af finanspolitiske og likviditetsmæssige foranstaltninger til støtte for de personer og erhverv, der er særlig hårdt ramt. EU har støttet de nationale tiltag for at håndtere sundhedskrisen og afbøde virkningerne af den økonomiske krise. EU har frigjort en del af sit budget til at bekæmpe virusset, aktiveret den generelle undtagelsesklausul under stabilitets- og vækstpagten, udnyttet statsstøttereglernes fulde fleksibilitet og oprettet et nyt instrument, som kan hjælpe folk med at forblive i arbejde, nemlig støtten til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (»SURE«). Sammen med de foranstaltninger, der er truffet af Den Europæiske Centralbank, den europæiske stabilitetsmekanisme og Den Europæiske Investeringsbank, er der gennem EU-indsatsen tilvejebragt en støtte på 750 mia. EUR fra instrumentet Next Generation EU, som primært vil blive implementeret via genopretnings- og resiliensfaciliteten. Der vil gennem denne facilitet blive ydet betydelig støtte til gennemførelsen af reformer og investeringer for at styrke medlemsstaternes økonomier. Faciliteten giver den græske økonomi mulighed for at komme ud af den aktuelle krise og håndtere de udfordringer, den fortsat står over for. Desuden afsættes der inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 EU-midler for mere end 1 000 mia. EUR til støtte for nye og styrkede prioriteter inden for alle EU's politikområder, herunder grøn og digital omstilling. |
| --- | --- |

(5)

Siden pandemien brød ud, har EU og medlemsstaterne truffet hidtil usete foranstaltninger for at beskytte borgernes liv og eksistensgrundlag. Som reaktion på covid-19-pandemien og som led i en koordineret EU-tilgang har Grækenland fortsat truffet foranstaltninger til at øge sundhedssystemets kapacitet og udvidet sin pakke af finanspolitiske og likviditetsmæssige foranstaltninger til støtte for de personer og erhverv, der er særlig hårdt ramt. EU har støttet de nationale tiltag for at håndtere sundhedskrisen og afbøde virkningerne af den økonomiske krise. EU har frigjort en del af sit budget til at bekæmpe virusset, aktiveret den generelle undtagelsesklausul under stabilitets- og vækstpagten, udnyttet statsstøttereglernes fulde fleksibilitet og oprettet et nyt instrument, som kan hjælpe folk med at forblive i arbejde, nemlig støtten til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (»SURE«). Sammen med de foranstaltninger, der er truffet af Den Europæiske Centralbank, den europæiske stabilitetsmekanisme og Den Europæiske Investeringsbank, er der gennem EU-indsatsen tilvejebragt en støtte på 750 mia. EUR fra instrumentet Next Generation EU, som primært vil blive implementeret via genopretnings- og resiliensfaciliteten. Der vil gennem denne facilitet blive ydet betydelig støtte til gennemførelsen af reformer og investeringer for at styrke medlemsstaternes økonomier. Faciliteten giver den græske økonomi mulighed for at komme ud af den aktuelle krise og håndtere de udfordringer, den fortsat står over for. Desuden afsættes der inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 EU-midler for mere end 1 000 mia. EUR til støtte for nye og styrkede prioriteter inden for alle EU's politikområder, herunder grøn og digital omstilling.

| (6) | Kommissionen offentliggjorde sin ottende vurdering som led i den skærpede overvågning af Grækenland (7) den 18. november 2020. Det konkluderes deri, at Grækenland på trods af de ugunstige omstændigheder forårsaget af pandemien har truffet de nødvendige foranstaltninger for at opfylde sine specifikke reformtilsagn. I rapporten bemærkes det, at det efter en afbrydelse i første halvdel af 2020 på grund af de helt usædvanlige begivenheder er lykkedes myndighederne at genoptage arbejdet med reformtilsagnene i de seneste måneder og gennemføre en række grundlæggende reformer. EU-institutionerne glædede sig over det tætte og konstruktive engagement på alle områder og opfordrede myndighederne til at fastholde momentum og om nødvendigt styrke bestræbelserne for hurtigt at afslutte gennemførelsen af den nyligt vedtagne primære lovgivning. Dette gælder især reformerne i den finansielle sektor, hvor en stor del af den afledte ret skal færdiggøres og vedtages inden længe. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen offentliggjorde sin ottende vurdering som led i den skærpede overvågning af Grækenland (7) den 18. november 2020. Det konkluderes deri, at Grækenland på trods af de ugunstige omstændigheder forårsaget af pandemien har truffet de nødvendige foranstaltninger for at opfylde sine specifikke reformtilsagn. I rapporten bemærkes det, at det efter en afbrydelse i første halvdel af 2020 på grund af de helt usædvanlige begivenheder er lykkedes myndighederne at genoptage arbejdet med reformtilsagnene i de seneste måneder og gennemføre en række grundlæggende reformer. EU-institutionerne glædede sig over det tætte og konstruktive engagement på alle områder og opfordrede myndighederne til at fastholde momentum og om nødvendigt styrke bestræbelserne for hurtigt at afslutte gennemførelsen af den nyligt vedtagne primære lovgivning. Dette gælder især reformerne i den finansielle sektor, hvor en stor del af den afledte ret skal færdiggøres og vedtages inden længe.

| (7) | På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse i 2020 og Kommissionens vurdering gennemgik Rådet det nationale reformprogram for 2020 og stabilitetsprogrammet for 2020. Rådet har taget hensyn til nødvendigheden af at håndtere pandemien og lette den økonomiske genopretning som et første nødvendigt skridt for at muliggøre en tilpasning af ubalancer. Det henstillede (8) til Grækenland at træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, bl.a. ved at øge sundhedssystemets modstandsdygtighed, at indføre ordninger med nedsat arbejdstid og en effektiv aktiveringsstøtte for at afbøde de beskæftigelsesmæssige og sociale virkninger af krisen, at vedtage foranstaltninger for at tilvejebringe likviditet samt at fremme offentlige og private instrumenter på en række prioriterede investeringsområder, herunder den grønne og den digitale omstilling. Rådet opfordrede også myndighederne til at fortsætte og fuldføre reformer i overensstemmelse med de tilsagn, der efter programgennemførelsen blev givet, for at genstarte en bæredygtig økonomisk genopretning efter den gradvise lempelse af de begrænsninger, der er pålagt på grund af covid-19-udbruddet. |
| --- | --- |

(7)

På baggrund af Kommissionens dybdegående undersøgelse i 2020 og Kommissionens vurdering gennemgik Rådet det nationale reformprogram for 2020 og stabilitetsprogrammet for 2020. Rådet har taget hensyn til nødvendigheden af at håndtere pandemien og lette den økonomiske genopretning som et første nødvendigt skridt for at muliggøre en tilpasning af ubalancer. Det henstillede (8) til Grækenland at træffe alle nødvendige foranstaltninger til effektivt at imødegå pandemien, bl.a. ved at øge sundhedssystemets modstandsdygtighed, at indføre ordninger med nedsat arbejdstid og en effektiv aktiveringsstøtte for at afbøde de beskæftigelsesmæssige og sociale virkninger af krisen, at vedtage foranstaltninger for at tilvejebringe likviditet samt at fremme offentlige og private instrumenter på en række prioriterede investeringsområder, herunder den grønne og den digitale omstilling. Rådet opfordrede også myndighederne til at fortsætte og fuldføre reformer i overensstemmelse med de tilsagn, der efter programgennemførelsen blev givet, for at genstarte en bæredygtig økonomisk genopretning efter den gradvise lempelse af de begrænsninger, der er pålagt på grund af covid-19-udbruddet.

| (8) | Den græske banksektor er blevet mere stabil og modstandsdygtig over for chok siden ESM-programmets afslutning, men de tilbageværende risici og væsentlige underliggende svagheder er fortsat til stede og vil sandsynligvis blive forværret af de betydelige negative følger af coronavirusudbruddet. Bankerne har opretholdt en passende likviditet, idet de har draget fordel af lempelige pengepolitiske vilkår, men omfanget af misligholdte lån er fortsat højt og udgjorde 58,7 mia. EUR eller 35,8 % af de samlede bruttoeksponeringer for forbrugerlån pr. september 2020 (9). Faldet i beholdningen af misligholdte lån fra det højeste niveau på 107,2 mia. EUR i marts 2016 er fortsat i de første ni måneder af 2020, om end i et langsommere tempo. Den store andel af lån, der er omfattet af gældsbetalingsmoratorier, peger imidlertid i retning af en betydelig risiko for øgede tilførselsbehov og forringede nøgletal for aktivkvaliteten, når moratorier udløber. Et nøgleelement i bankernes strategi for håndtering af misligholdte lån er fortsat at gå videre med securitiseringer inden for rammerne af Hercules-ordningen, som forventes afsluttet i første halvår af 2021. De græske bankers kapitalposition lever op til de lovregulerede krav, men bankerne står over for øgede tilsynskrav og et stigende kapitalbehov til finansiering af nedbringelsen af de misligholdte lån på mellemlang sigt, og rentabiliteten er lav og forventes at komme under yderligere pres på grund af de økonomiske konsekvenser af pandemien. De græske banker er derfor særligt udsat for risikoen for, at finansieringsomkostningerne muligvis atter stiger, og at aktivernes kvalitet atter forringes som følge af pandemien. Myndighederne har med succes gennemført eller udvidet støtteforanstaltninger for at opretholde adgangen til finansiering for de berørte virksomheder, hvilket supplerer initiativer fra forretningsbankers og administrationsselskabers side. De gør også fremskridt med afgørende reformer i den finansielle sektor med henblik på at forbedre de eksisterende værktøjer til afvikling af misligholdte lån efter tidligere forsinkelser som følge af de negative konsekvenser af covid-19-udbruddet. Disse reformer, og især den nyligt vedtagne revisionen af den fragmenterede konkursordning, kan bidrage til at afbøde krisens følger på mellemlang sigt for gælden i den private sektor. Virkningen af disse reformer vil afhænge af, om de gennemføres rettidigt og effektivt. |
| --- | --- |

(8)

Den græske banksektor er blevet mere stabil og modstandsdygtig over for chok siden ESM-programmets afslutning, men de tilbageværende risici og væsentlige underliggende svagheder er fortsat til stede og vil sandsynligvis blive forværret af de betydelige negative følger af coronavirusudbruddet. Bankerne har opretholdt en passende likviditet, idet de har draget fordel af lempelige pengepolitiske vilkår, men omfanget af misligholdte lån er fortsat højt og udgjorde 58,7 mia. EUR eller 35,8 % af de samlede bruttoeksponeringer for forbrugerlån pr. september 2020 (9). Faldet i beholdningen af misligholdte lån fra det højeste niveau på 107,2 mia. EUR i marts 2016 er fortsat i de første ni måneder af 2020, om end i et langsommere tempo. Den store andel af lån, der er omfattet af gældsbetalingsmoratorier, peger imidlertid i retning af en betydelig risiko for øgede tilførselsbehov og forringede nøgletal for aktivkvaliteten, når moratorier udløber. Et nøgleelement i bankernes strategi for håndtering af misligholdte lån er fortsat at gå videre med securitiseringer inden for rammerne af Hercules-ordningen, som forventes afsluttet i første halvår af 2021. De græske bankers kapitalposition lever op til de lovregulerede krav, men bankerne står over for øgede tilsynskrav og et stigende kapitalbehov til finansiering af nedbringelsen af de misligholdte lån på mellemlang sigt, og rentabiliteten er lav og forventes at komme under yderligere pres på grund af de økonomiske konsekvenser af pandemien. De græske banker er derfor særligt udsat for risikoen for, at finansieringsomkostningerne muligvis atter stiger, og at aktivernes kvalitet atter forringes som følge af pandemien. Myndighederne har med succes gennemført eller udvidet støtteforanstaltninger for at opretholde adgangen til finansiering for de berørte virksomheder, hvilket supplerer initiativer fra forretningsbankers og administrationsselskabers side. De gør også fremskridt med afgørende reformer i den finansielle sektor med henblik på at forbedre de eksisterende værktøjer til afvikling af misligholdte lån efter tidligere forsinkelser som følge af de negative konsekvenser af covid-19-udbruddet. Disse reformer, og især den nyligt vedtagne revisionen af den fragmenterede konkursordning, kan bidrage til at afbøde krisens følger på mellemlang sigt for gælden i den private sektor. Virkningen af disse reformer vil afhænge af, om de gennemføres rettidigt og effektivt.

| (9) | Selv om der i de seneste år er gjort fremskridt med hensyn til f.eks. at mindske den tid, det tager at registrere en virksomhed, og styrke beskyttelsen af minoritetsinvestorer, står Grækenland stadig over for store udfordringer med hensyn til sit erhvervsklimaet og retssystemet, hvilket fremgår af de lave præstationer på flere områder (f.eks. håndhævelse af kontrakter, registrering af ejendom, insolvensbehandling m.m.). Myndighederne arbejder fortsat på at forbedre de reguleringsmæssige rammer og styrke konkurrenceevnen på trods af vanskelighederne som følge af den aktuelle covid-19-pandemi. De stabile fremskridt med gennemførelsen af reformerne af retsvæsenet, herunder foranstaltninger til understøtte mægling, og de seneste skridt, der er taget for at reformere produktmarkederne og forbedre markedsovervågningen, kan bidrage til Grækenlands fremtidige muligheder for at få genoprettet økonomien, men der er behov for en yderligere indsats for at forbedre erhvervsklimaet. Myndighederne gør også fremskridt med centrale reformer for at forbedre Grækenlands resultater på det digitale område, som stadig er blandt de laveste i EU. Grækenland har også givet tilsagn om at gennemføre en større reform af offentlige indkøb i begyndelsen af 2021, samtidig med at landet viderefører udrulningen af supplerende foranstaltninger for yderligere at lette den administrative byrde for virksomheder og borgere. |
| --- | --- |

(9)

Selv om der i de seneste år er gjort fremskridt med hensyn til f.eks. at mindske den tid, det tager at registrere en virksomhed, og styrke beskyttelsen af minoritetsinvestorer, står Grækenland stadig over for store udfordringer med hensyn til sit erhvervsklimaet og retssystemet, hvilket fremgår af de lave præstationer på flere områder (f.eks. håndhævelse af kontrakter, registrering af ejendom, insolvensbehandling m.m.). Myndighederne arbejder fortsat på at forbedre de reguleringsmæssige rammer og styrke konkurrenceevnen på trods af vanskelighederne som følge af den aktuelle covid-19-pandemi. De stabile fremskridt med gennemførelsen af reformerne af retsvæsenet, herunder foranstaltninger til understøtte mægling, og de seneste skridt, der er taget for at reformere produktmarkederne og forbedre markedsovervågningen, kan bidrage til Grækenlands fremtidige muligheder for at få genoprettet økonomien, men der er behov for en yderligere indsats for at forbedre erhvervsklimaet. Myndighederne gør også fremskridt med centrale reformer for at forbedre Grækenlands resultater på det digitale område, som stadig er blandt de laveste i EU. Grækenland har også givet tilsagn om at gennemføre en større reform af offentlige indkøb i begyndelsen af 2021, samtidig med at landet viderefører udrulningen af supplerende foranstaltninger for yderligere at lette den administrative byrde for virksomheder og borgere.

| (10) | Efter at Grækenland i 2010 blev afskåret fra at optage lån på de finansielle markeder, begyndte landet på ny at få adgang til markedet gennem udstedelsen af statsobligationer pr. juli 2017. Renten på græske statsobligationer begyndte så småt at falde efter den vellykkede afslutning af ESM-programmet i 2018, og den faldt betragteligt i 2019. Siden pandemien brød ud, har Grækenland med succes udstedt både statsgældsbeviser og langfristede obligationer, hvilket vidner om vedvarende adgang til markedsfinansiering. De nuværende gunstige finansieringsvilkår understøttes af likviditetsforanstaltninger, der er aftalt på europæisk plan, herunder Den Europæiske Centralbanks pandeminødopkøbsprogram. På grundlag af den gældsholdbarhedsanalyse, der blev fremlagt i den 8. rapport om skærpet overvågning, forventes det offentlige bruttofinansieringsbehov at ligge på omkring 15 % af BNP på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(10)

Efter at Grækenland i 2010 blev afskåret fra at optage lån på de finansielle markeder, begyndte landet på ny at få adgang til markedet gennem udstedelsen af statsobligationer pr. juli 2017. Renten på græske statsobligationer begyndte så småt at falde efter den vellykkede afslutning af ESM-programmet i 2018, og den faldt betragteligt i 2019. Siden pandemien brød ud, har Grækenland med succes udstedt både statsgældsbeviser og langfristede obligationer, hvilket vidner om vedvarende adgang til markedsfinansiering. De nuværende gunstige finansieringsvilkår understøttes af likviditetsforanstaltninger, der er aftalt på europæisk plan, herunder Den Europæiske Centralbanks pandeminødopkøbsprogram. På grundlag af den gældsholdbarhedsanalyse, der blev fremlagt i den 8. rapport om skærpet overvågning, forventes det offentlige bruttofinansieringsbehov at ligge på omkring 15 % af BNP på mellemlang sigt.

| (11) | I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at betingelserne for at begrunde indførelsen af skærpet overvågning i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 472/2013 fortsat er til stede. Navnlig er Grækenlands finansielle stabilitet fortsat udsat for risici, som, hvis de skulle materialisere sig, kan få yderst negative afsmittende virkninger på andre medlemsstater i euroområdet. Skulle der opstå sådanne afsmittende virkninger, kunne dette ske indirekte ved at påvirke investortilliden og dermed omkostningerne ved refinansiering for banker og stater i andre medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(11)

I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen, at betingelserne for at begrunde indførelsen af skærpet overvågning i henhold til artikel 2 i forordning (EU) nr. 472/2013 fortsat er til stede. Navnlig er Grækenlands finansielle stabilitet fortsat udsat for risici, som, hvis de skulle materialisere sig, kan få yderst negative afsmittende virkninger på andre medlemsstater i euroområdet. Skulle der opstå sådanne afsmittende virkninger, kunne dette ske indirekte ved at påvirke investortilliden og dermed omkostningerne ved refinansiering for banker og stater i andre medlemsstater i euroområdet.

| (12) | Derfor er det nødvendigt, at Grækenland på mellemlang sigt fortsat iværksætter foranstaltninger for at håndtere årsagerne eller de potentielle årsager til vanskelighederne og gennemfører strukturreformer til støtte for en solid og holdbar økonomisk genopretning med henblik på at lette følgevirkningerne af en række forhold. Disse forhold omfatter den alvorlige og langvarige tilbagegang under krisen, størrelsen af Grækenlands gældsbyrde, sårbarhederne i finanssektoren, de fortsat relativt nære bånd mellem finanssektoren og Grækenlands offentlige finanser (herunder statsejerskab), risikoen for, at alvorlige spændinger i en af disse sektorer spreder sig til andre medlemsstater, samt euromedlemsstaternes eksponering over for den græske stat. |
| --- | --- |

(12)

Derfor er det nødvendigt, at Grækenland på mellemlang sigt fortsat iværksætter foranstaltninger for at håndtere årsagerne eller de potentielle årsager til vanskelighederne og gennemfører strukturreformer til støtte for en solid og holdbar økonomisk genopretning med henblik på at lette følgevirkningerne af en række forhold. Disse forhold omfatter den alvorlige og langvarige tilbagegang under krisen, størrelsen af Grækenlands gældsbyrde, sårbarhederne i finanssektoren, de fortsat relativt nære bånd mellem finanssektoren og Grækenlands offentlige finanser (herunder statsejerskab), risikoen for, at alvorlige spændinger i en af disse sektorer spreder sig til andre medlemsstater, samt euromedlemsstaternes eksponering over for den græske stat.

| (13) | For at imødegå de tilbageværende risici og overvåge opfyldelsen af de tilsagn, der er afgivet med henblik herpå, forekommer det nødvendigt og hensigtsmæssigt at forlænge den skærpede overvågning af Grækenland i henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013. |
| --- | --- |

(13)

For at imødegå de tilbageværende risici og overvåge opfyldelsen af de tilsagn, der er afgivet med henblik herpå, forekommer det nødvendigt og hensigtsmæssigt at forlænge den skærpede overvågning af Grækenland i henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013.

| (14) | Grækenland har haft mulighed for at udtale sig om Kommissionens vurdering via et brev, der blev sendt den 14. januar 2021. Grækenland var i sit svar af 27. januar 2021 i det store og hele enig i Kommissionens vurdering af de økonomiske udfordringer, som landet står over for, og som ligger til grund for beslutningen om at forlænge den skærpede overvågning. |
| --- | --- |

(14)

Grækenland har haft mulighed for at udtale sig om Kommissionens vurdering via et brev, der blev sendt den 14. januar 2021. Grækenland var i sit svar af 27. januar 2021 i det store og hele enig i Kommissionens vurdering af de økonomiske udfordringer, som landet står over for, og som ligger til grund for beslutningen om at forlænge den skærpede overvågning.

| (15) | Grækenland vil fortsat modtage teknisk støtte inden for rammerne af det nye instrument for teknisk støtte, som navnlig vil støtte medlemsstaterne i udarbejdelsen og gennemførelsen af deres genopretnings- og resiliensplaner. |
| --- | --- |

(15)

Grækenland vil fortsat modtage teknisk støtte inden for rammerne af det nye instrument for teknisk støtte, som navnlig vil støtte medlemsstaterne i udarbejdelsen og gennemførelsen af deres genopretnings- og resiliensplaner.

| (16) | Kommissionen vil i forbindelse med den skærpede overvågning arbejde tæt sammen med den europæiske stabilitetsmekanisme inden for rammerne af det tidlige varslingssystem — |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen vil i forbindelse med den skærpede overvågning arbejde tæt sammen med den europæiske stabilitetsmekanisme inden for rammerne af det tidlige varslingssystem —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den skærpede overvågning af Grækenland i medfør af artikel 2, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013, der blev indledt ved gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1192, forlænges med yderligere seks måneder at regne fra den 21. februar 2021.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. februar 2021.

På Kommissionens vegne

Paolo GENTILONI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1192 af 11. juli 2018 om indledning af skærpet overvågning over for Grækenland (EUT L 211 af 22.8.2018, s. 1).

2

(3)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/338 (EUT L 60 af 28.2.2019, s. 17), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1287 (EUT L 202 af 31.7.2019, s. 110), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/280 (EUT L 59 af 28.2.2020, s. 9) og Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/5086 (EUT L 248 af 31.7.2020, s. 20).

3

(4)  SWD(2020) 507 final.

4

(5)  COM(2020) 150 final.

5

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25).

6

(7)  Europa-Kommissionen: Enhanced Surveillance Report — Greece, May 2020, maj 2020, Institutional Paper 127, maj 2020.

7

(8)  Rådets henstilling af 20. juli 2020 om Grækenlands nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Grækenlands stabilitetsprogram for 2020 (EUT C 282 af 26.8.2020, s. 46).

8

(9)  
  Kilde: Bank of Greece, målt på individuelt niveau.

9

Kilde

---

| 22.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 61/7

---

DEN EUROPÆISKE VÆRDIPAPIR- OG MARKEDSTILSYNSMYNDIGHEDS AFGØRELSE (EU) 2021/272

af 16. december 2020

om fornyelse af det midlertidige krav til fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner, om at sænke meddelelsestærsklerne for korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, med henblik på at underrette de kompetente myndigheder over en vis tærskelværdi, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2012

DEN EUROPÆISKE VÆRDIPAPIR- OG MARKEDSTILSYNSMYNDIGHEDS TILSYNSRÅD HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig bilag IX,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (1), særlig artikel 9, stk. 5, artikel 43, stk. 1, og artikel 44, stk. 1,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2012 af 14. marts 2012 om short selling og visse aspekter af credit default swaps (2), særlig artikel 28, stk. 1,

under henvisning til Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 918/2012 af 5. juli 2012 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2012 om short selling og visse aspekter af credit default swaps med hensyn til definitioner, beregning af korte nettopositioner, dækkede credit default swaps på statsobligationer, meddelelsestærskler, likviditetstærskler for suspension af begrænsninger, store fald i finansielle instrumenters værdi og negative hændelser (3), særlig artikel 24,

under henvisning til Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndigheds afgørelse (EU) 2020/525 af 16. marts 2020 om at pålægge fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner, midlertidigt at sænke meddelelsestærsklerne for korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, over en vis tærskelværdi med henblik på at underrette de kompetente myndigheder, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 236/2012 (4),

under henvisning til Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed afgørelse (EU) 2020/1123 af 10. juni 2020 om fornyelse af det midlertidige krav til fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner, om midlertidigt at sænke meddelelsestærsklerne for korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, med henblik på at underrette de kompetente myndigheder over en vis tærskelværdi, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2012 (5) og Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndigheds afgørelse (EU) 2020/1689 af 16. september 2020 om fornyelse af det midlertidige krav til fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner, om at sænke meddelelsestærsklerne for korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, med henblik på at underrette de kompetente myndigheder over en vis tærskelværdi, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2012 (6),

ud fra følgende betragtninger:

1.   INTRODUKTION

INTRODUKTION

| (1) | I afgørelse (EU) 2020/525 pålagde ESMA fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, at underrette de kompetente myndigheder om sådanne positioner, der når, overstiger eller ligger under 0,1 % af den udstedte aktiekapital, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 236/2012. |
| --- | --- |

(1)

I afgørelse (EU) 2020/525 pålagde ESMA fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, at underrette de kompetente myndigheder om sådanne positioner, der når, overstiger eller ligger under 0,1 % af den udstedte aktiekapital, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 236/2012.

| (2) | Den foranstaltning, der indførtes med ESMA's afgørelse (EU) 2020/525, imødekom nødvendigheden af, at de nationale kompetente myndigheder og ESMA kan overvåge de korte nettopositioner, der er indgået af markedsdeltagere, i aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked, under hensyntagen til de ekstraordinære forhold, der nu råder på de finansielle markeder. |
| --- | --- |

(2)

Den foranstaltning, der indførtes med ESMA's afgørelse (EU) 2020/525, imødekom nødvendigheden af, at de nationale kompetente myndigheder og ESMA kan overvåge de korte nettopositioner, der er indgået af markedsdeltagere, i aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked, under hensyntagen til de ekstraordinære forhold, der nu råder på de finansielle markeder.

| (3) | Med afgørelse (EU) 2020/1123 og afgørelse (EU) 2020/1689 fornyede ESMA det midlertidige krav, eftersom udsigterne til et fremtidigt opsving stadig var usikre, selvom de europæiske finansmarkeder delvist havde genoprettet tabene siden udbruddet af pandemien, og eftersom der stadig var trusler mod de finansielle markeders velordnede funktion og integritet og mod det finansielle systems stabilitet, og der sås fælleseuropæiske konsekvenser. |
| --- | --- |

(3)

Med afgørelse (EU) 2020/1123 og afgørelse (EU) 2020/1689 fornyede ESMA det midlertidige krav, eftersom udsigterne til et fremtidigt opsving stadig var usikre, selvom de europæiske finansmarkeder delvist havde genoprettet tabene siden udbruddet af pandemien, og eftersom der stadig var trusler mod de finansielle markeders velordnede funktion og integritet og mod det finansielle systems stabilitet, og der sås fælleseuropæiske konsekvenser.

| (4) | I overensstemmelse med artikel 28, stk. 10, i forordning (EU) nr. 236/2012 skal ESMA med passende mellemrum og mindst hver tredje måned revurdere denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(4)

I overensstemmelse med artikel 28, stk. 10, i forordning (EU) nr. 236/2012 skal ESMA med passende mellemrum og mindst hver tredje måned revurdere denne foranstaltning.

| (5) | ESMA foretog denne revurdering på grundlag af en analyse af resultatindikatorer, herunder kurser, volatilitet, indekser for spændene på credit default swaps samt udviklingen inden for korte nettopositioner, især dem mellem 0,1 og 0,2 %. I henhold til den gennemførte analyse har ESMA besluttet at forlænge foranstaltningen med yderligere tre måneder. |
| --- | --- |

(5)

ESMA foretog denne revurdering på grundlag af en analyse af resultatindikatorer, herunder kurser, volatilitet, indekser for spændene på credit default swaps samt udviklingen inden for korte nettopositioner, især dem mellem 0,1 og 0,2 %. I henhold til den gennemførte analyse har ESMA besluttet at forlænge foranstaltningen med yderligere tre måneder.

2.   FORANSTALTNINGENS EVNE TIL AT HÅNDTERE RELEVANTE TRUSLER OG GRÆNSEOVERSKRIDENDE KONSEKVENSER (ARTIKEL 28, STK. 2, LITRA a), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

FORANSTALTNINGENS EVNE TIL AT HÅNDTERE RELEVANTE TRUSLER OG GRÆNSEOVERSKRIDENDE KONSEKVENSER (ARTIKEL 28, STK. 2, LITRA a), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

a)   Trussel mod de finansielle markeders velordnede funktion og integritet

Trussel mod de finansielle markeders velordnede funktion og integritet

| (6) | ESMA vurderer, at i den aktuelle situation, som er stærkt påvirket af udviklingen i covid-19-pandemien og den dermed forbundne usikkerhed, bør identifikationen af risici for EU's finansielle markeders velordnede funktion og integritet være baseret på en analyse af de samlede makroøkonomiske forhold kombineret med udviklingen på de finansielle markeder. |
| --- | --- |

(6)

ESMA vurderer, at i den aktuelle situation, som er stærkt påvirket af udviklingen i covid-19-pandemien og den dermed forbundne usikkerhed, bør identifikationen af risici for EU's finansielle markeders velordnede funktion og integritet være baseret på en analyse af de samlede makroøkonomiske forhold kombineret med udviklingen på de finansielle markeder.

| (7) | Hvad angår de makroøkonomiske forhold, fortsætter covid-19-pandemien med at have negative følger for realøkonomien, og de generelle udsigter til et fremtidigt opsving er stadig usikre på trods af den seneste tids positive udvikling i og uden for EU med hensyn til vacciner. Den bekymring, ESMA udtrykte i sin forrige afgørelse vedrørende en mulig stigning i antallet af covid-19-tilfælde, er blevet til virkelighed og har ført til en anden bølge af smitte. Relaterede oplysninger om nye tilfælde, hospitalsindlæggelser, herunder indlæggelser på intensivafdeling, og dødsfald er på niveau med eller endda over niveauet i marts og april. |
| --- | --- |

(7)

Hvad angår de makroøkonomiske forhold, fortsætter covid-19-pandemien med at have negative følger for realøkonomien, og de generelle udsigter til et fremtidigt opsving er stadig usikre på trods af den seneste tids positive udvikling i og uden for EU med hensyn til vacciner. Den bekymring, ESMA udtrykte i sin forrige afgørelse vedrørende en mulig stigning i antallet af covid-19-tilfælde, er blevet til virkelighed og har ført til en anden bølge af smitte. Relaterede oplysninger om nye tilfælde, hospitalsindlæggelser, herunder indlæggelser på intensivafdeling, og dødsfald er på niveau med eller endda over niveauet i marts og april.

| (8) | Som følge heraf er der blevet iværksat en række inddæmningsforanstaltninger i hele EU, der spænder fra lokale nedlukninger og udgangsforbud til landsdækkende nedlukninger. Ligesom for pandemiens første smittebølge forventes det, at disse foranstaltninger vil påvirke de nationale økonomier på både kort og langt sigt. |
| --- | --- |

(8)

Som følge heraf er der blevet iværksat en række inddæmningsforanstaltninger i hele EU, der spænder fra lokale nedlukninger og udgangsforbud til landsdækkende nedlukninger. Ligesom for pandemiens første smittebølge forventes det, at disse foranstaltninger vil påvirke de nationale økonomier på både kort og langt sigt.

| (9) | Ifølge Europa-Kommissionens europæiske økonomiske efterårsprognose (7) forventes det således, at det årlige reale BNP vil falde 7,8 % i 2020 med en betydelig variation medlemsstaterne imellem. BNP i euroområdet og EU ventes ikke at rette sig før ved udgangen af 2022 (8). |
| --- | --- |

(9)

Ifølge Europa-Kommissionens europæiske økonomiske efterårsprognose (7) forventes det således, at det årlige reale BNP vil falde 7,8 % i 2020 med en betydelig variation medlemsstaterne imellem. BNP i euroområdet og EU ventes ikke at rette sig før ved udgangen af 2022 (8).

7

8

| (10) | Desuden ventes ledighedsprocenten at nå 8,3 % i euroområdet i 2020 (7,7 % i EU) og at stige yderligere i 2021 (9). |
| --- | --- |

(10)

Desuden ventes ledighedsprocenten at nå 8,3 % i euroområdet i 2020 (7,7 % i EU) og at stige yderligere i 2021 (9).

9

| (11) | Hvad angår udviklingen på de finansielle markeder, har de positive nyheder om udviklingen og virkningen af vacciner bidraget til en markant forbedring af aktier og andre aktivers markedsværdi samt andre hermed forbundne parametre i den seneste tid: Mellem den 6. november — handelsdagen før den første positive udmelding om en vaccinekandidat (10) — og den 2. december 2020 steg STOXX EUROPE 800-indekset ekskl. Schweiz og Eurostoxx 50-indekset henholdsvis 8,7 % og 9,9 %, en tendens, der blev efterfulgt af en gennemsnitlig stigning på 10 % i de nationale hovedindekser. |
| --- | --- |

(11)

Hvad angår udviklingen på de finansielle markeder, har de positive nyheder om udviklingen og virkningen af vacciner bidraget til en markant forbedring af aktier og andre aktivers markedsværdi samt andre hermed forbundne parametre i den seneste tid: Mellem den 6. november — handelsdagen før den første positive udmelding om en vaccinekandidat (10) — og den 2. december 2020 steg STOXX EUROPE 800-indekset ekskl. Schweiz og Eurostoxx 50-indekset henholdsvis 8,7 % og 9,9 %, en tendens, der blev efterfulgt af en gennemsnitlig stigning på 10 % i de nationale hovedindekser.

10

| (12) | Ser man imidlertid på udviklingen i Eurostoxx 50-indekset som reference, ligger dets stigning (– 8 % i forhold til februar) markant under stigningen i andre indekser, for eksempel NIKKEI 225 (+ 14,1 % i forhold til februar), S&P 500 (+ 8,6 % i forhold til februar) og CSI 300 (+ 22,3 % i forhold til februar) (Figur 1 1). |
| --- | --- |

(12)

Ser man imidlertid på udviklingen i Eurostoxx 50-indekset som reference, ligger dets stigning (– 8 % i forhold til februar) markant under stigningen i andre indekser, for eksempel NIKKEI 225 (+ 14,1 % i forhold til februar), S&P 500 (+ 8,6 % i forhold til februar) og CSI 300 (+ 22,3 % i forhold til februar) (Figur 1 1).

| (13) | Betragter man specifikt banksektoren, lå faldet i STOXX Europe Total Market Banks (ref. European Banks) på 22 % den 2. december 2020 i forhold til den 20. februar, hvilket er en fremgang fra faldet på 37 % i september (Figur 1 1). En analyse af kurserne på aktierne fra nogle af de største europæiske kreditinstitutter (DE, ES, IT, FR) viser, at kursfaldene lå mellem 3,41 % og 42,62 %. Trods fremgangen i forhold til kursfaldene i perioden fra februar til september (mellem 10 % og 59 %) er disse data fortsat et tegn på svækkelse i banksektoren. |
| --- | --- |

(13)

Betragter man specifikt banksektoren, lå faldet i STOXX Europe Total Market Banks (ref. European Banks) på 22 % den 2. december 2020 i forhold til den 20. februar, hvilket er en fremgang fra faldet på 37 % i september (Figur 1 1). En analyse af kurserne på aktierne fra nogle af de største europæiske kreditinstitutter (DE, ES, IT, FR) viser, at kursfaldene lå mellem 3,41 % og 42,62 %. Trods fremgangen i forhold til kursfaldene i perioden fra februar til september (mellem 10 % og 59 %) er disse data fortsat et tegn på svækkelse i banksektoren.

| (14) | Derudover er risikoen for, at markedets værdiansættelse af aktiver afkobles fra fundamentale økonomiske forhold fortsat til stede, hvilket rejser spørgsmålet om holdbarheden af et fremtidigt opsving på markedet (11). Som det fremgår af ESMA's risikotavle af 11. november 2020 (12), er tre faktorer afgørende for, i hvilken grad disse risici materialiserer sig yderligere: pandemiens økonomiske konsekvenser, markedets forventninger til penge- og finanspolitiske hjælpeforanstaltninger samt yderligere eksterne begivenheders opståen i en i forvejen skrøbelig global situation. |
| --- | --- |

(14)

Derudover er risikoen for, at markedets værdiansættelse af aktiver afkobles fra fundamentale økonomiske forhold fortsat til stede, hvilket rejser spørgsmålet om holdbarheden af et fremtidigt opsving på markedet (11). Som det fremgår af ESMA's risikotavle af 11. november 2020 (12), er tre faktorer afgørende for, i hvilken grad disse risici materialiserer sig yderligere: pandemiens økonomiske konsekvenser, markedets forventninger til penge- og finanspolitiske hjælpeforanstaltninger samt yderligere eksterne begivenheders opståen i en i forvejen skrøbelig global situation.

11

12

| (15) | Samtidig ses der andre positive signaler på de finansielle markeder. Den optimisme, der knytter sig til udviklingen af vacciner, afspejler sig også i udviklingen i credit default swap spænd (CDS-spænd), statsobligationsrenter og volatilitet. |
| --- | --- |

(15)

Samtidig ses der andre positive signaler på de finansielle markeder. Den optimisme, der knytter sig til udviklingen af vacciner, afspejler sig også i udviklingen i credit default swap spænd (CDS-spænd), statsobligationsrenter og volatilitet.

| (16) | CDS-spænd på europæiske selskaber ligger fortsat fem basispoint over niveauerne i februar 2020 (værdier svarende til de værdier, der ligger til grund for ESMA-afgørelse (EU) 2020/1689), mens CDS-spænd på »European High Yield«, »European Financials« og »European Financials Subordinated« viser fald på henholdsvis 39, 6 og 25 basispoint i forhold til de værdier, der ligger til grund for ESMA-afgørelse (EU) 2020/1689 (Figur 1). |
| --- | --- |

(16)

CDS-spænd på europæiske selskaber ligger fortsat fem basispoint over niveauerne i februar 2020 (værdier svarende til de værdier, der ligger til grund for ESMA-afgørelse (EU) 2020/1689), mens CDS-spænd på »European High Yield«, »European Financials« og »European Financials Subordinated« viser fald på henholdsvis 39, 6 og 25 basispoint i forhold til de værdier, der ligger til grund for ESMA-afgørelse (EU) 2020/1689 (Figur 1).

| (17) | Tilsvarende ser renten på 10-årige statsobligationer ud til at være faldet: Renten på den 10-årige statsobligation i Tyskland, Spanien, Frankrig og Italien viser et fald i forhold til niveauerne den 20. februar på gennemsnitligt 14 basispoints (Figur 1). |
| --- | --- |

(17)

Tilsvarende ser renten på 10-årige statsobligationer ud til at være faldet: Renten på den 10-årige statsobligation i Tyskland, Spanien, Frankrig og Italien viser et fald i forhold til niveauerne den 20. februar på gennemsnitligt 14 basispoints (Figur 1).

| (18) | Hvad angår den implicitte volatilitet, er denne konstant faldende, men er fortsat meget følsom over for markedsnyheder. Volatiliten målt ved VSTOXX (13) er fortsat høj sammenlignet med februar 2020 (+ 8 %), og tilsvarende er VIX (14) stadig + 5 % den 2. december 2020 sammenlignet med februar 2020 (Figur 1). |
| --- | --- |

(18)

Hvad angår den implicitte volatilitet, er denne konstant faldende, men er fortsat meget følsom over for markedsnyheder. Volatiliten målt ved VSTOXX (13) er fortsat høj sammenlignet med februar 2020 (+ 8 %), og tilsvarende er VIX (14) stadig + 5 % den 2. december 2020 sammenlignet med februar 2020 (Figur 1).

13

14

| (19) | Procentdele af aktier med korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % er ikke faldet markant siden marts 2020 og ligger stadig på gennemsnitligt 12 % over de samlede korte nettopositioner, hvilket svarer til situationen i september (15) (hvor den udgjorde 13 %) (Figur 6). |
| --- | --- |

(19)

Procentdele af aktier med korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % er ikke faldet markant siden marts 2020 og ligger stadig på gennemsnitligt 12 % over de samlede korte nettopositioner, hvilket svarer til situationen i september (15) (hvor den udgjorde 13 %) (Figur 6).

15

| (20) | Som det fremgår af tidligere ESMA-afgørelser, har den nedre meddelelsestærskel vist, at korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % i nogle lande udgør en stor procentdel af de samlede meddelte korte nettopositioner. Det konkluderes derfor, at procentdelen af korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 %, som skulle indberettes på grund af den lavere meddelelsestærskel, fortsat udgør en relevant andel af de samlede korte nettopositioner og har stor informationsværdi for tilsynsmyndigheder i den aktuelle sammenhæng. |
| --- | --- |

(20)

Som det fremgår af tidligere ESMA-afgørelser, har den nedre meddelelsestærskel vist, at korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % i nogle lande udgør en stor procentdel af de samlede meddelte korte nettopositioner. Det konkluderes derfor, at procentdelen af korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 %, som skulle indberettes på grund af den lavere meddelelsestærskel, fortsat udgør en relevant andel af de samlede korte nettopositioner og har stor informationsværdi for tilsynsmyndigheder i den aktuelle sammenhæng.

| (21) | Trods den seneste tids kursstigninger inden for centrale sektorer, er miljøet stadig skrøbeligt, hvilket skyldes, at rækken af usikkerhedsfaktorer i forbindelse med udviklingen af covid-19-pandemien og dens konsekvenser for det generelle makroøkonomiske scenarie fortsat er til stede. |
| --- | --- |

(21)

Trods den seneste tids kursstigninger inden for centrale sektorer, er miljøet stadig skrøbeligt, hvilket skyldes, at rækken af usikkerhedsfaktorer i forbindelse med udviklingen af covid-19-pandemien og dens konsekvenser for det generelle makroøkonomiske scenarie fortsat er til stede.

| (22) | ESMA påpeger, at risikoen for en afkobling af aktivværdier fra underliggende økonomiske fundamentale faktorer kan opstå, ikke bare når aktiekurserne stiger, uden at der er klare underliggende udsigter til økonomisk vækst, men også i tilfælde af at markederne overreagerer på markedsnyheder og bliver sendt ind i en uberettiget nedadgående spiral. |
| --- | --- |

(22)

ESMA påpeger, at risikoen for en afkobling af aktivværdier fra underliggende økonomiske fundamentale faktorer kan opstå, ikke bare når aktiekurserne stiger, uden at der er klare underliggende udsigter til økonomisk vækst, men også i tilfælde af at markederne overreagerer på markedsnyheder og bliver sendt ind i en uberettiget nedadgående spiral.

| (23) | Trods den seneste tids udvikling kendes de langsigtede konsekvenser af covid-19-krisen for økonomien og generelt stadig ikke. Navnlig opstiller Europa-Kommissionens europæiske økonomiske efterårsprognose to alternative scenarier (16) (»det positive scenarie« og »det negative scenarie«), som er begrundet i den ekstraordinære usikkerhed, der knytter sig til pandemiens udvikling og de foranstaltninger, der er iværksat for at inddæmme dens spredning. |
| --- | --- |

(23)

Trods den seneste tids udvikling kendes de langsigtede konsekvenser af covid-19-krisen for økonomien og generelt stadig ikke. Navnlig opstiller Europa-Kommissionens europæiske økonomiske efterårsprognose to alternative scenarier (16) (»det positive scenarie« og »det negative scenarie«), som er begrundet i den ekstraordinære usikkerhed, der knytter sig til pandemiens udvikling og de foranstaltninger, der er iværksat for at inddæmme dens spredning.

16

| (24) | Som nævnt ovenfor er korte nettopositioner ikke faldet markant, og den implicitte volatilitet har vist sig at være følsom over for nye hændelser, selv om den ligger under niveauet i analysen til brug for afgørelse (EU) 2020/1689. |
| --- | --- |

(24)

Som nævnt ovenfor er korte nettopositioner ikke faldet markant, og den implicitte volatilitet har vist sig at være følsom over for nye hændelser, selv om den ligger under niveauet i analysen til brug for afgørelse (EU) 2020/1689.

| (25) | Konkret gør sådanne skrøbelige økonomiske forhold og markedsforhold det mere sandsynligt, at short selling-pres kan igangsætte eller forværre en potentiel negativ udvikling i de kommende måneder, hvilket igen kan påvirke markedstilliden eller integriteten ved prisdannelsesmekanismerne på de finansielle markeder negativt. ESMA finder derfor, at denne kombination af omstændighederne beskrevet ovenfor udgør en alvorlig trussel mod de finansielle markeders velordnede funktion og integritet. |
| --- | --- |

(25)

Konkret gør sådanne skrøbelige økonomiske forhold og markedsforhold det mere sandsynligt, at short selling-pres kan igangsætte eller forværre en potentiel negativ udvikling i de kommende måneder, hvilket igen kan påvirke markedstilliden eller integriteten ved prisdannelsesmekanismerne på de finansielle markeder negativt. ESMA finder derfor, at denne kombination af omstændighederne beskrevet ovenfor udgør en alvorlig trussel mod de finansielle markeders velordnede funktion og integritet.

b)   Trussel mod stabiliteten i dele eller hele det finansielle system i Unionen

Trussel mod stabiliteten i dele eller hele det finansielle system i Unionen

| (26) | Som ECB redegør for i sin Financial Stability Review (17), er finansiel stabilitet en betingelse for, at det finansielle system — dvs. finansielle formidlere, markeder og markedsinfrastrukturer — kan modstå stød og bringe orden i finansielle ubalancer. |
| --- | --- |

(26)

Som ECB redegør for i sin Financial Stability Review (17), er finansiel stabilitet en betingelse for, at det finansielle system — dvs. finansielle formidlere, markeder og markedsinfrastrukturer — kan modstå stød og bringe orden i finansielle ubalancer.

17

| (27) | Covid-19-pandemien fortsætter med at have en alvorlig indvirkning på realøkonomien i Unionen. Som nævnt ovenfor anførte ESMA i sin risikotavle af 11. november 2020, at
  »EU's finansielle markeder fortsatte fremgangen i 3. kvartal 2020, men fortsat er meget følsomme [...] potentialet for en pludselig vending i investorers risikovurdering er efter vores vurdering den vigtigste risiko for EU's finansielle markeder i øjeblikket, og vi fastholder derfor vores risikovurdering«. |
| --- | --- |

(27)

Covid-19-pandemien fortsætter med at have en alvorlig indvirkning på realøkonomien i Unionen. Som nævnt ovenfor anførte ESMA i sin risikotavle af 11. november 2020, at
  »EU's finansielle markeder fortsatte fremgangen i 3. kvartal 2020, men fortsat er meget følsomme [...] potentialet for en pludselig vending i investorers risikovurdering er efter vores vurdering den vigtigste risiko for EU's finansielle markeder i øjeblikket, og vi fastholder derfor vores risikovurdering«.

»EU's finansielle markeder fortsatte fremgangen i 3. kvartal 2020, men fortsat er meget følsomme

potentialet for en pludselig vending i investorers risikovurdering er efter vores vurdering den vigtigste risiko for EU's finansielle markeder i øjeblikket, og vi fastholder derfor vores risikovurdering«.

| (28) | Ovenstående afsnit 2.a indeholder yderligere oplysninger om resultaterne for bank- og forsikringssektorerne samt de finansielle markeder. |
| --- | --- |

(28)

Ovenstående afsnit 2.a indeholder yderligere oplysninger om resultaterne for bank- og forsikringssektorerne samt de finansielle markeder.

| (29) | Konsekvenserne af covid-19 har efterladt EU's økonomi og finansielle markeder i en usikker situation, hvor yderligere kursfald, som udløses eller forstærkes af short selling-strategier kan have meget skadelige konsekvenser. |
| --- | --- |

(29)

Konsekvenserne af covid-19 har efterladt EU's økonomi og finansielle markeder i en usikker situation, hvor yderligere kursfald, som udløses eller forstærkes af short selling-strategier kan have meget skadelige konsekvenser.

| (30) | I denne stadigt usikre situation mener ESMA, at et betydeligt salgspres og en usædvanlig volatilitet i aktiekurserne kan forstærkes af forskellige faktorer, herunder et stigende antal markedsdeltagere, der benytter short selling og opbygger betydelige korte nettopositioner. |
| --- | --- |

(30)

I denne stadigt usikre situation mener ESMA, at et betydeligt salgspres og en usædvanlig volatilitet i aktiekurserne kan forstærkes af forskellige faktorer, herunder et stigende antal markedsdeltagere, der benytter short selling og opbygger betydelige korte nettopositioner.

| (31) | Som nævnt ovenfor er procentdelen af aktier med korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % ikke faldet nævneværdigt siden marts 2020 (Figur 6). |
| --- | --- |

(31)

Som nævnt ovenfor er procentdelen af aktier med korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % ikke faldet nævneværdigt siden marts 2020 (Figur 6).

| (32) | De omfattende kurstab for kreditinstitutter, som udgjorde et af parametrene for beslutningen i juni og september om at forlænge kravene, viste bedring i forhold til september, men ligger stadig – 22 % under niveauet i februar 2020 (figur 1). Dette indikerer, at nogle kreditinstitutter, som i nogle tilfælde er systemisk vigtige, stadig er potentielt sårbare over for short selling-strategier og for opbygning af store korte nettopositioner, uanset om disse strategier og positioner understøttes af fundamentale forhold. |
| --- | --- |

(32)

De omfattende kurstab for kreditinstitutter, som udgjorde et af parametrene for beslutningen i juni og september om at forlænge kravene, viste bedring i forhold til september, men ligger stadig – 22 % under niveauet i februar 2020 (figur 1). Dette indikerer, at nogle kreditinstitutter, som i nogle tilfælde er systemisk vigtige, stadig er potentielt sårbare over for short selling-strategier og for opbygning af store korte nettopositioner, uanset om disse strategier og positioner understøttes af fundamentale forhold.

| (33) | Der er stadig en risiko for, at akkumulationen af short selling-strategier og opbygningen af betydelige korte nettopositioner kan føre til uordnede nedadgående kursspiraler med potentielle afsmittende virkninger for visse udstedere i den samme medlemsstat eller i hele EU, som i sidste ende kunne bringe det finansielle system i en eller flere medlemsstater i fare. |
| --- | --- |

(33)

Der er stadig en risiko for, at akkumulationen af short selling-strategier og opbygningen af betydelige korte nettopositioner kan føre til uordnede nedadgående kursspiraler med potentielle afsmittende virkninger for visse udstedere i den samme medlemsstat eller i hele EU, som i sidste ende kunne bringe det finansielle system i en eller flere medlemsstater i fare.

| (34) | Trods det delvise opsving, der er konstateret inden for visse sektorer på de europæiske finansmarkeder, er de ovenfor nævnte usikkerhedsfaktorer med hensyn til udviklingen i covid-19 og dens konsekvenser for EU's økonomi fortsat til stede og gør ovenstående bekymring vedrørende en potentiel afkobling af værdiansættelsen af aktiver fra økonomiske fundamentale forhold og vedrørende holdbarheden af den seneste tids bedring på de finansielle markeder mere relevant. |
| --- | --- |

(34)

Trods det delvise opsving, der er konstateret inden for visse sektorer på de europæiske finansmarkeder, er de ovenfor nævnte usikkerhedsfaktorer med hensyn til udviklingen i covid-19 og dens konsekvenser for EU's økonomi fortsat til stede og gør ovenstående bekymring vedrørende en potentiel afkobling af værdiansættelsen af aktiver fra økonomiske fundamentale forhold og vedrørende holdbarheden af den seneste tids bedring på de finansielle markeder mere relevant.

| (35) | På den baggrund finder ESMA, at de nuværende markedsforhold fortsat udgør en alvorlig trussel mod stabiliteten i det finansielle system i Unionen. |
| --- | --- |

(35)

På den baggrund finder ESMA, at de nuværende markedsforhold fortsat udgør en alvorlig trussel mod stabiliteten i det finansielle system i Unionen.

c)   Grænseoverskridende konsekvenser

Grænseoverskridende konsekvenser

| (36) | En anden nødvendig betingelse for, at ESMA kan iværksætte denne foranstaltning, er, at de identificerede trusler har grænseoverskridende konsekvenser. |
| --- | --- |

(36)

En anden nødvendig betingelse for, at ESMA kan iværksætte denne foranstaltning, er, at de identificerede trusler har grænseoverskridende konsekvenser.

| (37) | Som beskrevet ovenfor er aktiemarkederne i hele EU, både med hensyn til nationale og paneuropæiske indekser, ikke kommet sig fuldstændigt over de alvorlige kursfald i marts. |
| --- | --- |

(37)

Som beskrevet ovenfor er aktiemarkederne i hele EU, både med hensyn til nationale og paneuropæiske indekser, ikke kommet sig fuldstændigt over de alvorlige kursfald i marts.

| (38) | I betragtning af at de fleste EU-medlemsstaters finansmarkeder er berørt af disse trusler, omend i forskelligt omfang, forbliver de grænseoverskridende konsekvenser stadig særligt alvorlige, da forbundetheden og den øgede korrelation mellem EU's finansmarkeder øger sandsynligheden for potentielle afsmittende virkninger på tværs af markederne i tilfælde af short selling-pres. |
| --- | --- |

(38)

I betragtning af at de fleste EU-medlemsstaters finansmarkeder er berørt af disse trusler, omend i forskelligt omfang, forbliver de grænseoverskridende konsekvenser stadig særligt alvorlige, da forbundetheden og den øgede korrelation mellem EU's finansmarkeder øger sandsynligheden for potentielle afsmittende virkninger på tværs af markederne i tilfælde af short selling-pres.

| (39) | ESMA finder derfor, at truslerne mod markedets integritet, velordnede funktion og finansielle stabilitet, der er beskrevet i ovenstående, har grænseoverskridende konsekvenser. Grundet covid-19-krisens art har de faktisk en paneuropæisk og global karakter. |
| --- | --- |

(39)

ESMA finder derfor, at truslerne mod markedets integritet, velordnede funktion og finansielle stabilitet, der er beskrevet i ovenstående, har grænseoverskridende konsekvenser. Grundet covid-19-krisens art har de faktisk en paneuropæisk og global karakter.

3.   INGEN KOMPETENT MYNDIGHED HAR TRUFFET FORANSTALTNINGER TIL AT HÅNDTERE TRUSLEN, ELLER EN ELLER FLERE AF DE KOMPETENTE MYNDIGHEDER HAR TRUFFET FORANSTALTNINGER, DER IKKE I TILSTRÆKKELIG GRAD HÅNDTERER TRUSLEN (ARTIKEL 28, STK. 2, LITRA b), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

INGEN KOMPETENT MYNDIGHED HAR TRUFFET FORANSTALTNINGER TIL AT HÅNDTERE TRUSLEN, ELLER EN ELLER FLERE AF DE KOMPETENTE MYNDIGHEDER HAR TRUFFET FORANSTALTNINGER, DER IKKE I TILSTRÆKKELIG GRAD HÅNDTERER TRUSLEN (ARTIKEL 28, STK. 2, LITRA b), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

| (40) | En anden betingelse for, at ESMA kan vedtage foranstaltningen i denne afgørelse, er, at en eller flere af de kompetente myndigheder ikke har truffet foranstaltninger til at håndtere truslen, eller at de foranstaltninger, der er blevet truffet, ikke gør det muligt i tilstrækkeligt omfang at håndtere denne trussel. |
| --- | --- |

(40)

En anden betingelse for, at ESMA kan vedtage foranstaltningen i denne afgørelse, er, at en eller flere af de kompetente myndigheder ikke har truffet foranstaltninger til at håndtere truslen, eller at de foranstaltninger, der er blevet truffet, ikke gør det muligt i tilstrækkeligt omfang at håndtere denne trussel.

| (41) | Bekymringerne for markedets integritet, velordnede funktion og finansielle stabilitet, som er beskrevet i ESMA's afgørelse (EU) 2020/525, har fået nogle nationale kompetente myndigheder til at iværksætte nationale foranstaltninger med det formål at begrænse short selling af aktier i Spanien, Frankrig, Østrig, Belgien, Grækenland og Italien (18), hvilket ophørte den 18. maj. |
| --- | --- |

(41)

Bekymringerne for markedets integritet, velordnede funktion og finansielle stabilitet, som er beskrevet i ESMA's afgørelse (EU) 2020/525, har fået nogle nationale kompetente myndigheder til at iværksætte nationale foranstaltninger med det formål at begrænse short selling af aktier i Spanien, Frankrig, Østrig, Belgien, Grækenland og Italien (18), hvilket ophørte den 18. maj.

18

| (42) | Efter udløbet eller ophøret af disse midlertidige foranstaltninger, er der ikke blevet gennemført yderligere foranstaltninger på grundlag af forordning (EU) nr. 236/2012 i EU, og på datoen for denne afgørelse er ingen sådanne foranstaltninger i kraft. |
| --- | --- |

(42)

Efter udløbet eller ophøret af disse midlertidige foranstaltninger, er der ikke blevet gennemført yderligere foranstaltninger på grundlag af forordning (EU) nr. 236/2012 i EU, og på datoen for denne afgørelse er ingen sådanne foranstaltninger i kraft.

| (43) | På tidspunktet for vedtagelsen af denne afgørelse har ingen kompetente myndigheder vedtaget foranstaltninger for at øge indblikket i udviklingen for korte nettopositioner i form af fastsættelse af lavere indberetningstærskler, da de kan støtte sig til afgørelse (EU) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

På tidspunktet for vedtagelsen af denne afgørelse har ingen kompetente myndigheder vedtaget foranstaltninger for at øge indblikket i udviklingen for korte nettopositioner i form af fastsættelse af lavere indberetningstærskler, da de kan støtte sig til afgørelse (EU) 2020/1123.

| (44) | Nødvendigheden af at øge synligheden af udviklingen inden for korte nettopositioner er endnu meget udtalt i en situation, hvor ovennævnte begrænsninger i henhold til artikel 20 i forordning (EU) nr. 236/2012 ikke længere er gældende, og usikkerheden knyttet til de langvarige konsekvenser af covid-19 stadig er til stede. Da short selling og transaktioner med tilsvarende virkning ikke længere er underlagt andre eksterne begrænsninger, må de nationale kompetente myndigheder i hele EU på forhånd kunne fastslå, om der opbygges korte nettopositioner i et omfang, der kan føre til, at trusler mod finansmarkederne og den finansielle stabilitet, der er beskrevet ovenfor, og som kan forværres af short selling-pres. |
| --- | --- |

(44)

Nødvendigheden af at øge synligheden af udviklingen inden for korte nettopositioner er endnu meget udtalt i en situation, hvor ovennævnte begrænsninger i henhold til artikel 20 i forordning (EU) nr. 236/2012 ikke længere er gældende, og usikkerheden knyttet til de langvarige konsekvenser af covid-19 stadig er til stede. Da short selling og transaktioner med tilsvarende virkning ikke længere er underlagt andre eksterne begrænsninger, må de nationale kompetente myndigheder i hele EU på forhånd kunne fastslå, om der opbygges korte nettopositioner i et omfang, der kan føre til, at trusler mod finansmarkederne og den finansielle stabilitet, der er beskrevet ovenfor, og som kan forværres af short selling-pres.

| (45) | På baggrund af ovennævnte trusler, som berører hele EU, er det stadig klart, at de oplysninger, der modtages af nationale kompetente myndigheder i henhold til den ordinære indberetningstærskel fastsat i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 236/2012, ikke er tilstrækkelige under de nuværende stressede markedsforhold. ESMA finder, at en sænkning af meddelelsestærsklerne vil sikre, at alle kompetente nationale myndigheder i EU får det bedst mulige datasæt til at overvåge markedstendenserne, som de sammen med ESMA kan lægge til grund for eventuelle yderligere foranstaltninger. |
| --- | --- |

(45)

På baggrund af ovennævnte trusler, som berører hele EU, er det stadig klart, at de oplysninger, der modtages af nationale kompetente myndigheder i henhold til den ordinære indberetningstærskel fastsat i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 236/2012, ikke er tilstrækkelige under de nuværende stressede markedsforhold. ESMA finder, at en sænkning af meddelelsestærsklerne vil sikre, at alle kompetente nationale myndigheder i EU får det bedst mulige datasæt til at overvåge markedstendenserne, som de sammen med ESMA kan lægge til grund for eventuelle yderligere foranstaltninger.

4.   FORANSTALTNINGEN HÅNDTERER I BETYDELIG GRAD TRUSLERNE ELLER FORBEDRER DE NATIONALE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS EVNE TIL AT OVERVÅGE TRUSLERNE (ARTIKEL 28, STK. 3, LITRA a), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

FORANSTALTNINGEN HÅNDTERER I BETYDELIG GRAD TRUSLERNE ELLER FORBEDRER DE NATIONALE KOMPETENTE MYNDIGHEDERS EVNE TIL AT OVERVÅGE TRUSLERNE (ARTIKEL 28, STK. 3, LITRA a), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

| (46) | ESMA skal også tage hensyn til det omfang, hvori foranstaltningen i væsentlig grad håndterer de konstaterede trusler. |
| --- | --- |

(46)

ESMA skal også tage hensyn til det omfang, hvori foranstaltningen i væsentlig grad håndterer de konstaterede trusler.

| (47) | ESMA har navnlig nedenfor analyseret, om den forlængede foranstaltning i væsentlig grad vil håndtere truslerne mod de finansielle markeders velordnede funktion og integritet og mod den finansielle stabilitet i Unionen, og om den vil forbedre de kompetente myndigheders evne til at overvåge truslen. |
| --- | --- |

(47)

ESMA har navnlig nedenfor analyseret, om den forlængede foranstaltning i væsentlig grad vil håndtere truslerne mod de finansielle markeders velordnede funktion og integritet og mod den finansielle stabilitet i Unionen, og om den vil forbedre de kompetente myndigheders evne til at overvåge truslen.

a.   Foranstaltningen håndterer i betydelig grad truslen mod de finansielle markeders rette funktion og integritet

Foranstaltningen håndterer i betydelig grad truslen mod de finansielle markeders rette funktion og integritet

| (48) | Under de ovenfor beskrevne omstændigheder kan enhver pludselig stigning i salgspresset og markedsvolatiliteten som følge af short selling og opbygning af korte positioner forstærke den nedadgående tendens på de finansielle markeder. Short selling kan på andre tidspunkter have en positiv funktion med hensyn til at nå frem til en korrekt værdiansættelse af udstedere, men kan under de nuværende markedsforhold udgøre en yderligere trussel mod markedernes velordnede funktion og integritet. |
| --- | --- |

(48)

Under de ovenfor beskrevne omstændigheder kan enhver pludselig stigning i salgspresset og markedsvolatiliteten som følge af short selling og opbygning af korte positioner forstærke den nedadgående tendens på de finansielle markeder. Short selling kan på andre tidspunkter have en positiv funktion med hensyn til at nå frem til en korrekt værdiansættelse af udstedere, men kan under de nuværende markedsforhold udgøre en yderligere trussel mod markedernes velordnede funktion og integritet.

| (49) | I lyset af den horisontale virkning af den fortsatte nødsituation, som påvirker en bred vifte af aktier i Unionen, kan især et pludseligt fald i aktiekurserne forværres af yderligere salgspres, der udspringer af short selling og øgede korte nettopositioner, som ikke ville blive opdaget uden den fornyede foranstaltning, fordi de ligger under de nuværende tærskler for meddelelse til de nationale kompetente myndigheder i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 236/2012. |
| --- | --- |

(49)

I lyset af den horisontale virkning af den fortsatte nødsituation, som påvirker en bred vifte af aktier i Unionen, kan især et pludseligt fald i aktiekurserne forværres af yderligere salgspres, der udspringer af short selling og øgede korte nettopositioner, som ikke ville blive opdaget uden den fornyede foranstaltning, fordi de ligger under de nuværende tærskler for meddelelse til de nationale kompetente myndigheder i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 236/2012.

| (50) | De kompetente nationale myndigheder og ESMA skal af ovennævnte årsager derfor så hurtigt som muligt være opmærksomme på markedsdeltagere, der benytter short selling og opbygger betydelige korte nettopositioner, med henblik på om nødvendigt at forhindre, at disse positioner bliver signaler, der fører til en kaskade af salgsordrer, som vil forårsage et efterfølgende betydeligt kursfald. |
| --- | --- |

(50)

De kompetente nationale myndigheder og ESMA skal af ovennævnte årsager derfor så hurtigt som muligt være opmærksomme på markedsdeltagere, der benytter short selling og opbygger betydelige korte nettopositioner, med henblik på om nødvendigt at forhindre, at disse positioner bliver signaler, der fører til en kaskade af salgsordrer, som vil forårsage et efterfølgende betydeligt kursfald.

| (51) | Forlængelsen af foranstaltningen imødekommer den nødvendighed ved at anføre, at fysiske eller juridiske personer med korte nettopositioner i aktier, som er optaget til handel på et reguleret marked, fortsat skal underrette de nationale kompetente myndigheder ved en lavere meddelelsestærskel end den, der er fastsat i artikel 5 i forordning (EU) nr. 236/2012. |
| --- | --- |

(51)

Forlængelsen af foranstaltningen imødekommer den nødvendighed ved at anføre, at fysiske eller juridiske personer med korte nettopositioner i aktier, som er optaget til handel på et reguleret marked, fortsat skal underrette de nationale kompetente myndigheder ved en lavere meddelelsestærskel end den, der er fastsat i artikel 5 i forordning (EU) nr. 236/2012.

| (52) | De nationale kompetente myndigheder og ESMA vil derfor i tilstrækkelig grad kunne vurdere den situation, der er under udvikling, da de vil kunne skelne mellem markedsbevægelser, der er baseret på fundamentale forhold, og markedsbevægelser, der kan være igangsat eller forværres af short selling, og reagere, hvis markedernes integritet, velordnede funktion og stabilitet kræver strengere foranstaltninger. |
| --- | --- |

(52)

De nationale kompetente myndigheder og ESMA vil derfor i tilstrækkelig grad kunne vurdere den situation, der er under udvikling, da de vil kunne skelne mellem markedsbevægelser, der er baseret på fundamentale forhold, og markedsbevægelser, der kan være igangsat eller forværres af short selling, og reagere, hvis markedernes integritet, velordnede funktion og stabilitet kræver strengere foranstaltninger.

| (53) | ESMA mener, at nationale kompetente myndigheder og ESMA kun har begrænset kapacitet til at overvåge markedet tilstrækkeligt i det nuværende usikre og skrøbelige miljø, hvis denne foranstaltning ikke fornys med yderligere tre måneder. Dette forstærkes ved den tilsyneladende afkobling af finansmarkedernes udvikling fra den underliggende økonomiske aktivitet og usikkerheden omkring covid-19-pandemiens udvikling. Sådanne faktorer kan udløse et pludseligt og omfattende salgspres og en usædvanlig yderligere volatilitet i kursen på EU-aktier, hvilket kan forstærkes yderligere ved akkumulationen af korte nettopositioner. |
| --- | --- |

(53)

ESMA mener, at nationale kompetente myndigheder og ESMA kun har begrænset kapacitet til at overvåge markedet tilstrækkeligt i det nuværende usikre og skrøbelige miljø, hvis denne foranstaltning ikke fornys med yderligere tre måneder. Dette forstærkes ved den tilsyneladende afkobling af finansmarkedernes udvikling fra den underliggende økonomiske aktivitet og usikkerheden omkring covid-19-pandemiens udvikling. Sådanne faktorer kan udløse et pludseligt og omfattende salgspres og en usædvanlig yderligere volatilitet i kursen på EU-aktier, hvilket kan forstærkes yderligere ved akkumulationen af korte nettopositioner.

| (54) | På samme tid finder ESMA det passende at bibeholde offentliggørelsestærsklen fastlagt i artikel 6 i forordning (EU) nr. 236/2012, der svarer til 0,5 % af virksomhedens udstedte aktiekapital, siden sænkning af denne tærskel ikke virker til at være nødvendigt med henblik på at opretholde rolige markeder og håndtere risiciene for den finansielle stabilitet. De nationale kompetente myndigheder og ESMA fortsætter med at overvåge markedsforholdene løbende og vil træffe yderligere foranstaltninger, om nødvendigt. |
| --- | --- |

(54)

På samme tid finder ESMA det passende at bibeholde offentliggørelsestærsklen fastlagt i artikel 6 i forordning (EU) nr. 236/2012, der svarer til 0,5 % af virksomhedens udstedte aktiekapital, siden sænkning af denne tærskel ikke virker til at være nødvendigt med henblik på at opretholde rolige markeder og håndtere risiciene for den finansielle stabilitet. De nationale kompetente myndigheder og ESMA fortsætter med at overvåge markedsforholdene løbende og vil træffe yderligere foranstaltninger, om nødvendigt.

b.   Foranstaltningen håndterer i betydelig grad truslen mod stabiliteten i hele eller dele af det finansielle system i Unionen

Foranstaltningen håndterer i betydelig grad truslen mod stabiliteten i hele eller dele af det finansielle system i Unionen

| (55) | Som beskrevet ovenfor ligger faldet i aktieindekserne siden 20. februar 2020 i nogle lande stadig på nogenlunde samme niveau som i juni eller september 2020, selv om de opløftende nyheder om vaccineudviklingen i den seneste tid har forbedret markedsudviklingen. Dertil kommer, at kursfremgangen i EU ligger på et meget lavere niveau end udviklingen i de øvrige globale økonomier, f.eks. NIKKEI 225-, S&P 500- og CSI 300-indekset. En række risikofaktorer påvirker stadig mange sektorer. For eksempel udvikler finansaktier sig fortsat svagt og meget forskelligt for de store kreditinstitutter i EU. I et sådant miljø kan short selling og opbygning af betydelige korte nettopositioner forstærke salgspresset og de nedadgående tendenser og kan således forværre en trussel, der kan have meget skadelige virkninger for den finansielle stabilitet i finansielle institutioner og selskaber fra andre sektorer. |
| --- | --- |

(55)

Som beskrevet ovenfor ligger faldet i aktieindekserne siden 20. februar 2020 i nogle lande stadig på nogenlunde samme niveau som i juni eller september 2020, selv om de opløftende nyheder om vaccineudviklingen i den seneste tid har forbedret markedsudviklingen. Dertil kommer, at kursfremgangen i EU ligger på et meget lavere niveau end udviklingen i de øvrige globale økonomier, f.eks. NIKKEI 225-, S&P 500- og CSI 300-indekset. En række risikofaktorer påvirker stadig mange sektorer. For eksempel udvikler finansaktier sig fortsat svagt og meget forskelligt for de store kreditinstitutter i EU. I et sådant miljø kan short selling og opbygning af betydelige korte nettopositioner forstærke salgspresset og de nedadgående tendenser og kan således forværre en trussel, der kan have meget skadelige virkninger for den finansielle stabilitet i finansielle institutioner og selskaber fra andre sektorer.

| (56) | På den baggrund ville de nationale kompetente myndigheder og ESMA, uden en forlængelse af denne foranstaltning i yderligere tre måneder, blive mødt af en databegrænsning, der ville gøre det vanskeligere for dem at imødegå potentielle negative konsekvenser for økonomien og i sidste ende den finansielle stabilitet i Unionen som helhed. |
| --- | --- |

(56)

På den baggrund ville de nationale kompetente myndigheder og ESMA, uden en forlængelse af denne foranstaltning i yderligere tre måneder, blive mødt af en databegrænsning, der ville gøre det vanskeligere for dem at imødegå potentielle negative konsekvenser for økonomien og i sidste ende den finansielle stabilitet i Unionen som helhed.

| (57) | Derfor tager ESMA's forlængede foranstaltning til midlertidigt at sænke tærsklerne for meddelelse af korte nettopositioner til nationale kompetente myndigheder effektivt fat på denne trussel mod stabiliteten af dele af eller i sidste ende hele Unionens finansielle system ved at reducere databegrænsninger og forbedre de nationale kompetente myndigheders kapacitet til på et tidligt stadium at imødegå kommende trusler. |
| --- | --- |

(57)

Derfor tager ESMA's forlængede foranstaltning til midlertidigt at sænke tærsklerne for meddelelse af korte nettopositioner til nationale kompetente myndigheder effektivt fat på denne trussel mod stabiliteten af dele af eller i sidste ende hele Unionens finansielle system ved at reducere databegrænsninger og forbedre de nationale kompetente myndigheders kapacitet til på et tidligt stadium at imødegå kommende trusler.

c.   Forbedring af de kompetente myndigheders evne til at overvåge truslen

Forbedring af de kompetente myndigheders evne til at overvåge truslen

| (58) | Under normale markedsforhold kan de nationale kompetente myndigheder overvåge enhver trussel, der udspringer af short selling og opbygning af korte nettopositioner, med de tilsynsværktøjer, der er fastlagt i EU-lovgivningen, navnlig meddelelsespligten vedrørende nettopositioner som fastsat i forordning (EU) nr. 236/2012 (19). |
| --- | --- |

(58)

Under normale markedsforhold kan de nationale kompetente myndigheder overvåge enhver trussel, der udspringer af short selling og opbygning af korte nettopositioner, med de tilsynsværktøjer, der er fastlagt i EU-lovgivningen, navnlig meddelelsespligten vedrørende nettopositioner som fastsat i forordning (EU) nr. 236/2012 (19).

19

| (59) | Under de nuværende markedsforhold er det imidlertid nødvendigt, at de nationale kompetente myndigheder og ESMA intensiverer overvågningen af aggregerede korte nettopositioner i aktier, der er optaget til handel på regulerede markeder. Med henblik herpå og i betragtning af den fortsatte usikkerhed om udviklingen i covid-19-pandemien er det stadig vigtigt, at de nationale kompetente myndigheder fortsat modtager oplysninger om opbygning af korte nettopositioner så tidligt som muligt, før de når niveauet på 0,2 % af den udstedte aktiekapital, der er fastlagt i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 236/2012. |
| --- | --- |

(59)

Under de nuværende markedsforhold er det imidlertid nødvendigt, at de nationale kompetente myndigheder og ESMA intensiverer overvågningen af aggregerede korte nettopositioner i aktier, der er optaget til handel på regulerede markeder. Med henblik herpå og i betragtning af den fortsatte usikkerhed om udviklingen i covid-19-pandemien er det stadig vigtigt, at de nationale kompetente myndigheder fortsat modtager oplysninger om opbygning af korte nettopositioner så tidligt som muligt, før de når niveauet på 0,2 % af den udstedte aktiekapital, der er fastlagt i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 236/2012.

| (60) | Dette understreges af den omstændighed, at trods kursstigningerne siden november 2020 er procentdelen af aktier med korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % ikke faldet nævneværdigt siden marts 2020 (20) og ligger stadig gennemsnitligt på 12 % ud af de samlede korte nettopositioner, hvilket svarer til situationen i september. Det kan derfor konkluderes, at procentdelen af korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 %, der skulle meddeles som følge af den lavere meddelelsestærskel, som ESMA havde indført, stadig udgør en væsentlig andel af de samlede korte nettopositioner. |
| --- | --- |

(60)

Dette understreges af den omstændighed, at trods kursstigningerne siden november 2020 er procentdelen af aktier med korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % ikke faldet nævneværdigt siden marts 2020 (20) og ligger stadig gennemsnitligt på 12 % ud af de samlede korte nettopositioner, hvilket svarer til situationen i september. Det kan derfor konkluderes, at procentdelen af korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 %, der skulle meddeles som følge af den lavere meddelelsestærskel, som ESMA havde indført, stadig udgør en væsentlig andel af de samlede korte nettopositioner.

20

| (61) | ESMA's forlængede foranstaltning vil opretholde de kompetente nationale myndigheders forbedrede evne til at håndtere de konstaterede trusler og til på et tidligere stadie at overvåge og håndtere truslerne mod markedernes velordnede funktion og mod den finansielle stabilitet, hvis der skulle vise sig tegn på stress i markederne. |
| --- | --- |

(61)

ESMA's forlængede foranstaltning vil opretholde de kompetente nationale myndigheders forbedrede evne til at håndtere de konstaterede trusler og til på et tidligere stadie at overvåge og håndtere truslerne mod markedernes velordnede funktion og mod den finansielle stabilitet, hvis der skulle vise sig tegn på stress i markederne.

5.   FORANSTALTNINGERNE MEDFØRER IKKE RISIKO FOR REGULATORISK ARBITRAGE (ARTIKEL 28, STK. 3, LITRA b), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

FORANSTALTNINGERNE MEDFØRER IKKE RISIKO FOR REGULATORISK ARBITRAGE (ARTIKEL 28, STK. 3, LITRA b), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

| (62) | Inden en foranstaltning vedtages eller forlænges i henhold til artikel 28 i forordning (EU) nr. 236/2012, bør ESMA undersøge, om foranstaltningen skaber risiko for regulatorisk arbitrage. |
| --- | --- |

(62)

Inden en foranstaltning vedtages eller forlænges i henhold til artikel 28 i forordning (EU) nr. 236/2012, bør ESMA undersøge, om foranstaltningen skaber risiko for regulatorisk arbitrage.

| (63) | Da ESMA's fornyede foranstaltning vedrører markedsdeltageres meddelelsespligt i forbindelse med alle aktier, der er optaget til handel på regulerede markeder, vil den sikre en enkelt meddelelsestærskel for alle de kompetente nationale myndigheder, og den vil sikre lige konkurrencevilkår for markedsdeltagere inden og uden for Unionen med hensyn til handel med aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked i Unionen. |
| --- | --- |

(63)

Da ESMA's fornyede foranstaltning vedrører markedsdeltageres meddelelsespligt i forbindelse med alle aktier, der er optaget til handel på regulerede markeder, vil den sikre en enkelt meddelelsestærskel for alle de kompetente nationale myndigheder, og den vil sikre lige konkurrencevilkår for markedsdeltagere inden og uden for Unionen med hensyn til handel med aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked i Unionen.

6.   ESMA'S FORANSTALTNING HAR IKKE EN ØDELÆGGENDE VIRKNING PÅ DE FINANSIELLE MARKEDERS EFFEKTIVITET, HERUNDER VED AT REDUCERE LIKVIDITETEN PÅ DISSE MARKEDER ELLER SKABE USIKKERHED FOR MARKEDSDELTAGERNE, SOM IKKE STÅR I RIMELIGT FORHOLD TIL FORANSTALTNINGENS FORDELE (ARTIKEL 28, STK. 3, LITRA c), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

ESMA'S FORANSTALTNING HAR IKKE EN ØDELÆGGENDE VIRKNING PÅ DE FINANSIELLE MARKEDERS EFFEKTIVITET, HERUNDER VED AT REDUCERE LIKVIDITETEN PÅ DISSE MARKEDER ELLER SKABE USIKKERHED FOR MARKEDSDELTAGERNE, SOM IKKE STÅR I RIMELIGT FORHOLD TIL FORANSTALTNINGENS FORDELE (ARTIKEL 28, STK. 3, LITRA c), I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

| (64) | ESMA skal vurdere, om foranstaltningen har ødelæggende virkninger, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele. |
| --- | --- |

(64)

ESMA skal vurdere, om foranstaltningen har ødelæggende virkninger, som ikke står i rimeligt forhold til foranstaltningens fordele.

| (65) | Efter ESMA's opfattelse er det relevant, at de nationale kompetente myndigheder nøje overvåger udviklingen i korte nettopositioner, inden de overvejer at træffe yderligere indgribende foranstaltninger. ESMA bemærker, at de normale meddelelsestærskler (0,2 % af den udstedte aktiekapital) under de fortsat ekstraordinære markedsforhold muligvis ikke er tilstrækkelige til i rette tid at identificere tendenser og aktuelle trusler. |
| --- | --- |

(65)

Efter ESMA's opfattelse er det relevant, at de nationale kompetente myndigheder nøje overvåger udviklingen i korte nettopositioner, inden de overvejer at træffe yderligere indgribende foranstaltninger. ESMA bemærker, at de normale meddelelsestærskler (0,2 % af den udstedte aktiekapital) under de fortsat ekstraordinære markedsforhold muligvis ikke er tilstrækkelige til i rette tid at identificere tendenser og aktuelle trusler.

| (66) | Selv om indførelsen af en udvidet meddelelsespligt kan have øget byrden for enheder, der er underlagt meddelelsespligten, så har disse allerede tilpasset deres interne systemer ved anvendelsen af afgørelserne (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 og (EU) 2020/1689, og derfor forventes denne forlængede foranstaltning ikke at øge byrderne til overholdelse for enheder, der er pålagt meddelelsespligten. Desuden vil den ikke begrænse markedsdeltagernes mulighed for at indgå eller øge korte positioner i aktier. Markedets effektivitet vil følgelig ikke blive påvirket. |
| --- | --- |

(66)

Selv om indførelsen af en udvidet meddelelsespligt kan have øget byrden for enheder, der er underlagt meddelelsespligten, så har disse allerede tilpasset deres interne systemer ved anvendelsen af afgørelserne (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 og (EU) 2020/1689, og derfor forventes denne forlængede foranstaltning ikke at øge byrderne til overholdelse for enheder, der er pålagt meddelelsespligten. Desuden vil den ikke begrænse markedsdeltagernes mulighed for at indgå eller øge korte positioner i aktier. Markedets effektivitet vil følgelig ikke blive påvirket.

| (67) | Sammenlignet med andre potentielle og mere indgribende foranstaltninger bør denne forlængede foranstaltning ikke påvirke likviditeten på markedet, da den øgede meddelelsespligt for et begrænset antal markedsdeltagere ikke bør ændre deres handelsstrategier og dermed deres deltagelse på markedet. Den opretholdte undtagelse, der fastsættes for market making-aktiviteter og stabiliseringsprogrammer, har desuden ikke til formål at øge byrden for enheder, der har en vigtig rolle med hensyn til at tilvejebringe likviditet og mindske volatiliteten, som er særligt relevant i den nuværende situation. |
| --- | --- |

(67)

Sammenlignet med andre potentielle og mere indgribende foranstaltninger bør denne forlængede foranstaltning ikke påvirke likviditeten på markedet, da den øgede meddelelsespligt for et begrænset antal markedsdeltagere ikke bør ændre deres handelsstrategier og dermed deres deltagelse på markedet. Den opretholdte undtagelse, der fastsættes for market making-aktiviteter og stabiliseringsprogrammer, har desuden ikke til formål at øge byrden for enheder, der har en vigtig rolle med hensyn til at tilvejebringe likviditet og mindske volatiliteten, som er særligt relevant i den nuværende situation.

| (68) | Med hensyn til den fornyede foranstaltnings anvendelsesområde mener ESMA, at en begrænsning af den til en eller flere sektorer eller til en del af udstederne ikke kan opnå det ønskede resultat. Størrelsen af kursfaldene, der er registreret efter udbruddet af covid-19-pandemien, den brede vifte af påvirkede aktier (og sektorer) og graden af forbundethed mellem EU's økonomier og markedspladser antyder, at en EU-dækkende foranstaltning sandsynligvis vil være mere effektiv end sektorspecifikke foranstaltninger til at give nationale kompetente myndigheder tidlige markedsoplysninger. |
| --- | --- |

(68)

Med hensyn til den fornyede foranstaltnings anvendelsesområde mener ESMA, at en begrænsning af den til en eller flere sektorer eller til en del af udstederne ikke kan opnå det ønskede resultat. Størrelsen af kursfaldene, der er registreret efter udbruddet af covid-19-pandemien, den brede vifte af påvirkede aktier (og sektorer) og graden af forbundethed mellem EU's økonomier og markedspladser antyder, at en EU-dækkende foranstaltning sandsynligvis vil være mere effektiv end sektorspecifikke foranstaltninger til at give nationale kompetente myndigheder tidlige markedsoplysninger.

| (69) | Med hensyn til at skabe usikkerhed på markedet indføres der med foranstaltningen ikke nye regulatoriske forpligtelser, da den ved at sænke den pågældende tærskel kun ændrer den normale meddelelsespligt, som har været gældende siden 2012. ESMA fremhæver også, at den fornyede foranstaltning kun omhandler meddelelser vedrørende aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked, således at den omhandler de positioner, hvor yderligere rapportering forekommer mest relevant. |
| --- | --- |

(69)

Med hensyn til at skabe usikkerhed på markedet indføres der med foranstaltningen ikke nye regulatoriske forpligtelser, da den ved at sænke den pågældende tærskel kun ændrer den normale meddelelsespligt, som har været gældende siden 2012. ESMA fremhæver også, at den fornyede foranstaltning kun omhandler meddelelser vedrørende aktier, der er optaget til handel på et reguleret marked, således at den omhandler de positioner, hvor yderligere rapportering forekommer mest relevant.

| (70) | ESMA finder derfor ikke, at en sådan øget gennemsigtighedsforpligtelse burde få en skadelig indvirkning på effektiviteten på de finansielle markeder eller på investorer, som ikke står i forhold til dens fordele, og de burde heller ikke skabe usikkerhed på de finansielle markeder. |
| --- | --- |

(70)

ESMA finder derfor ikke, at en sådan øget gennemsigtighedsforpligtelse burde få en skadelig indvirkning på effektiviteten på de finansielle markeder eller på investorer, som ikke står i forhold til dens fordele, og de burde heller ikke skabe usikkerhed på de finansielle markeder.

| (71) | Med hensyn til foranstaltningens varighed mener ESMA, at en forlængelse af foranstaltningen i tre måneder er berettiget i betragtning af de foreliggende oplysninger og de generelt usikre udsigter i forbindelse med covid-19-krisen. ESMA påtænker at vende tilbage til den almindelige meddelelsespligt, så snart situationen forbedres, men kan samtidig ikke afvise muligheden for at forlænge foranstaltningen, hvis situationen forværres, eller hvis markederne forbliver skrøbelige. |
| --- | --- |

(71)

Med hensyn til foranstaltningens varighed mener ESMA, at en forlængelse af foranstaltningen i tre måneder er berettiget i betragtning af de foreliggende oplysninger og de generelt usikre udsigter i forbindelse med covid-19-krisen. ESMA påtænker at vende tilbage til den almindelige meddelelsespligt, så snart situationen forbedres, men kan samtidig ikke afvise muligheden for at forlænge foranstaltningen, hvis situationen forværres, eller hvis markederne forbliver skrøbelige.

| (72) | På dette grundlag og fra dette tidspunkt skønner ESMA, at denne beslutning om at forlænge den midlertidige foranstaltning om øget gennemsigtighed på korte nettopositioner er rimelige henset til de fortsat udfordrende omstændigheder. |
| --- | --- |

(72)

På dette grundlag og fra dette tidspunkt skønner ESMA, at denne beslutning om at forlænge den midlertidige foranstaltning om øget gennemsigtighed på korte nettopositioner er rimelige henset til de fortsat udfordrende omstændigheder.

7.   RÅDFØRELSE OG UNDERRETNING (ARTIKEL 28, STK. 4 OG 5, I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

RÅDFØRELSE OG UNDERRETNING (ARTIKEL 28, STK. 4 OG 5, I FORORDNING (EU) NR. 236/2012)

| (73) | ESMA har rådført sig med ESRB. ESRB er ikke kommet med indvendinger mod vedtagelsen af den foreslåede afgørelse. |
| --- | --- |

(73)

ESMA har rådført sig med ESRB. ESRB er ikke kommet med indvendinger mod vedtagelsen af den foreslåede afgørelse.

| (74) | ESMA har underrettet de nationale kompetente myndigheder om den påtænkte afgørelse. |
| --- | --- |

(74)

ESMA har underrettet de nationale kompetente myndigheder om den påtænkte afgørelse.

| (75) | ESMA's forlængede foranstaltning vil gælde fra den 19. december 2020 — |
| --- | --- |

(75)

ESMA's forlængede foranstaltning vil gælde fra den 19. december 2020 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Definition

I denne afgørelse forstås ved et »reguleret marked« et reguleret marked som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 21, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU (21).

21

Artikel 2

Midlertidige yderligere gennemsigtighedsforpligtelser

1.   En fysisk eller juridisk person, der har en kort nettoposition i den udstedte aktiekapital i et selskab, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, skal underrette den relevante kompetente myndighed, jf. artikel 5 og 9 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 236/2012, når den pågældende position når eller falder under en i nærværende artikels stk. 2 nævnt relevant meddelelsestærskel.

2.   En relevant meddelelsestærskel er en procentdel, der svarer til 0,1 % af den udstedte aktiekapital i det pågældende selskab, og hver 0,1 % derover.

Artikel 3

Undtagelser

1.   I overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 236/2012 finder de midlertidige yderligere gennemsigtighedsforpligtelser, jf. artikel 2, ikke anvendelse på aktierne i et selskab, der er optaget til handel på et reguleret marked, hvis den primære handelsplads for handelen med aktierne befinder sig i et tredjeland.

2.   I henhold til artikel 17 i forordning (EU) nr. 236/2012 finder de midlertidige supplerende gennemsigtighedsforpligtelser, jf. artikel 2, ikke anvendelse på transaktioner udført som led i markedsaktiviteter.

3.   De midlertidige yderligere gennemsigtighedsforpligtelser, jf. artikel 2, finder ikke anvendelse på en kort nettoposition i forbindelse med gennemførelsen af en stabilisering i henhold til artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 (22) om markedsmisbrug.

Artikel 4

Ikrafttræden og anvendelse

Denne afgørelse træder i kraft den 19. december 2020.

Den finder anvendelse fra datoen for dens ikrafttræden i en periode på tre måneder.

Udfærdiget i Paris, den 16. december 2020.

På Tilsynsrådets vegne

Steven MAIJOOR

Formand

---

(1)  
  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

1

(2)  
  EUT L 86 af 24.3.2012, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 274 af 9.10.2012, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 116 af 15.4.2020, s. 5-13.

4

(5)  
  EUT L 245 af 30.7.2020, s. 17.

5

(6)  
  EUT L 379 af 13.11.2020, s. 60.

6

(7)  Findes via dette link: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

7

(8)  European Economic Forecast, side 40.

8

(9)  European Economic Forecast, side 49.

9

(10)  Findes via dette link: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

10

(11)  Findes via dette link https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

11

(12)  Findes via dette link https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

12

(13)  VSTOXX måler den implicitte volatilitet baseret på kurserne på optioner i Eurostoxx 50.

13

(14)  VIX-indekset beregnes ved brug af midtpunktet for købs- og salgspriser i realtid for optioner i S&P 500-indekset (SPX).

14

(15)  Se også afsnit 4(c).

15

(16)  European Economic Forecast, side 61.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

17

(18)  I Italien blev foranstaltningen ophævet den 18. maj.

18

(19)  Jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 236/2012.

19

(20)  Rapporterne over de daglige korte nettopositioner fra Danmark mangler for perioden 31. august til 4. september på grund af tekniske problemer.

20

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/65/EU af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af direktiv 2002/92/EF og direktiv 2011/61/EU (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 349).

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 1).

22

---

BILAG

I dette bilag henviser »ESMA's afgørelse« til ESMA's afgørelse af 16. marts 2020 om at pålægge fysiske eller juridiske personer, som har korte nettopositioner, midlertidigt at sænke meddelelsestærsklerne for korte nettopositioner i den udstedte aktiekapital i selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, over en vis tærskelværdi med henblik på at underrette de kompetente myndigheder, jf. artikel 28, stk. 1, litra a), i forordning (EU) nr. 236/2012.

Figur 1

Finansielle indikatorer

| Aktiemarkedets udvikling | Ændringer mellem 20.2.2020 og 2.12.2020 | Indeksniveau fra 2.12.2020 | Ændringer mellem 20.2.2020 og 3.9.2020 | Indeksniveau fra 3.9.2020 | Ændringer mellem 20.2.2020 og 4.6.2020 | Indeksniveau fra 4.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ekskl. Schweiz | – 10 % | 125 | -17 % | 116 | -16 % | 117 |
| EURO STOXX INDEX | – 6 % | 392 | -13 % | 362 | -13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | – 8 % | 3 521 | – 14 % | 3 304 | – 13 % | 3 323 |
| US S&P500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | – 8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | – 4 % | 3 982 |
| JP Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | – 3 % | 22 864 |
| Globalt | 8 % | 248 | -1 % | 228 | -9 % | 211 |
| Europæiske banker | – 22 % | 115 | – 37 % | 93 | – 30 % | 104 |
| IT Financials | – 24 % | 29 | – 30 % | 27 | – 29 % | 28 |
| ES Financials | – 24 % | 50 | – 48 % | 34 | – 35 % | 42 |
| DE Financials | – 7 % | 132 | – 13 % | 123 | – 11 % | 126 |
| FR Financials | – 21 % | 141 | – 34 % | 118 | – 28 % | 130 |
| Volatilitet | Ændringer mellem 20.2.2020 og 2.12.2020 | Indeksniveau fra
  2.12.2020 | Ændringer mellem 20.2.2020 og 3.9.2020 | Indeksniveau fra
  3.9.2020 | Ændringer mellem 20.2.2020 og 4.6.2020 | Indeksniveau fra
  4.6.2020 |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Credit Default Swaps | Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 2.12.2020 | CDS-spænd i bps fra 2.12.2020 | Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 3.9.2020 | CDS-spænd i bps fra 3.9.2020 | Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 4.6.2020 | CDS-spænd i bps fra 4.6.2020 |
| Europe Corporate | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Europe High Yield | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Europe Financials | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Europe Financials Subordinated | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| 10-årige statsobligationer | Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 2.12.2020 | Obligationsrenter i % fra 2.12.2020 | Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 3.9.2020 | Obligationsrenter i % fra 3.9.2020 | Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 4.6.2020 | Obligationsrenter i % fra 4.6.2020 |
| DE10Y | – 8 | -0,52 | – 5 | – 0,49 | 15 | – 0,29 |
| ES10Y | – 13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| FR10Y | – 7 | -0,29 | 2 | – 0,19 | 23 | 0,01 |
| IT10Y | – 31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| US10Y | – 57 | 0,95 | – 90 | 0,62 | – 67 | 0,86 |
| GB10Y | – 22 | 0,36 | – 34 | 0,24 | – 24 | 0,34 |
| JP10Y | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Bemærk: Ændringer på aktiemarkedet er udtrykt i relative tal, andre ændringer i absolutte tal.

  Kilder: Refinitiv EIKON og ESMA. |

Aktiemarkedets udvikling

Ændringer mellem 20.2.2020 og 2.12.2020

Indeksniveau fra 2.12.2020

Ændringer mellem 20.2.2020 og 3.9.2020

Indeksniveau fra 3.9.2020

Ændringer mellem 20.2.2020 og 4.6.2020

Indeksniveau fra 4.6.2020

STOXX EUROPE 800 ekskl. Schweiz

– 10 %

125

-17 %

116

-16 %

117

EURO STOXX INDEX

– 6 %

392

-13 %

362

-13 %

364

EURO STOXX 50

– 8 %

3 521

– 14 %

3 304

– 13 %

3 323

US S&P500

9 %

3 663

2 %

3 451

– 8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

– 4 %

3 982

JP Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

– 3 %

22 864

Globalt

8 %

248

-1 %

228

-9 %

211

Europæiske banker

– 22 %

115

– 37 %

93

– 30 %

104

IT Financials

– 24 %

29

– 30 %

27

– 29 %

28

ES Financials

– 24 %

50

– 48 %

34

– 35 %

42

DE Financials

– 7 %

132

– 13 %

123

– 11 %

126

FR Financials

– 21 %

141

– 34 %

118

– 28 %

130

Volatilitet

Ændringer mellem 20.2.2020 og 2.12.2020

Indeksniveau fra

2.12.2020

Ændringer mellem 20.2.2020 og 3.9.2020

Indeksniveau fra

3.9.2020

Ændringer mellem 20.2.2020 og 4.6.2020

Indeksniveau fra

4.6.2020

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Credit Default Swaps

Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 2.12.2020

CDS-spænd i bps fra 2.12.2020

Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 3.9.2020

CDS-spænd i bps fra 3.9.2020

Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 4.6.2020

CDS-spænd i bps fra 4.6.2020

Europe Corporate

5

45

5

45

22

62

Europe High Yield

53

251

92

290

157

355

Europe Financials

9

53

15

59

29

73

Europe Financials Subordinated

13

100

38

124

62

149

10-årige statsobligationer

Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 2.12.2020

Obligationsrenter i % fra 2.12.2020

Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 3.9.2020

Obligationsrenter i % fra 3.9.2020

Ændringer i bps mellem 20.2.2020 og 4.6.2020

Obligationsrenter i % fra 4.6.2020

DE10Y

– 8

-0,52

– 5

– 0,49

15

– 0,29

ES10Y

– 13

0,11

9

0,33

32

0,55

FR10Y

– 7

-0,29

2

– 0,19

23

0,01

IT10Y

– 31

0,60

15

1,06

51

1,42

US10Y

– 57

0,95

– 90

0,62

– 67

0,86

GB10Y

– 22

0,36

– 34

0,24

– 24

0,34

JP10Y

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Bemærk: Ændringer på aktiemarkedet er udtrykt i relative tal, andre ændringer i absolutte tal.

Kilder: Refinitiv EIKON og ESMA.

Image 1

  Figur 2 Volatilitetsindikatorer

Bemærk: implicitte volatiliteter i EURO STOXX 50 (VSTOXX) og S&P 500 (VIX), i %.

Kilder: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 2

  Figur 3 Sektorspecifikke aktieindeks for EU

Bemærk: Aktiekurser. 20.2.2020 = 100.

Kilder: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 3

Bemærk: Aktiekurser. 20.02.2020 = 100.

Kilder: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 4

Bemærk: Aktiekurser. 20.02.2020 = 100.

Kilder: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 5

  Figur 4 Indeks for CDS-spænd for EU

Bemærk: CDS-spænd på »European IG Corporates« (iTraxx Europe), »European HY Corporates« (iTraxx Europe Crossover) og »European Financials«, i bps.

Kilder: Refinitiv EIKON og ESMA.

Figur 5

Udvikling i europæiske aktieindeks pr. land

| | Procentvis ændring mellem 6. nov. 2020 og 2. dec. 2020 | Procentvis ændring mellem 20. feb. 2020 og 2. dec. 2020 | Procentvis ændring mellem 20. feb. 2020 og 3. sep. 2020 | Procentvis ændring mellem 20. feb. 2020 og 4. juni 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ekskl. Schweiz | 8,67 % | – 9,74 % | – 16,67 % | -15,78 % |
| EURO STOXX INDEX | 9,41 % | – 6,06 % | – 13,22 % | -12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | – 7,89 % | – 13,57 % | -13,07 % |
| AT | 21,10 % | – 17,84 % | – 30,21 % | -23,30 % |
| BE | 16,24 % | – 9,94 % | – 19,22 % | -14,86 % |
| BG | 0,55 % | – 22,03 % | – 20,67 % | -15,69 % |
| CY | 25,10 % | – 27,80 % | – 39,52 % | -34,73 % |
| CZ | 11,15 % | – 12,35 % | – 17,81 % | -13,94 % |
| DE | 6,68 % | – 2,57 % | – 4,44 % | -7,32 % |
| DK | – 1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | -2,48 % |
| EE | 11,25 % | – 4,72 % | – 13,55 % | -13,16 % |
| ES | 19,66 % | – 17,22 % | – 29,45 % | -21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | – 5,35 % | -8,66 % |
| FR | 12,54 % | – 7,91 % | – 17,37 % | -15,91 % |
| GB | 9,36 % | – 13,09 % | – 21,32 % | -13,93 % |
| GR | 29,14 % | – 16,82 % | – 29,24 % | -26,64 % |
| HR | 10,22 % | – 13,43 % | – 19,61 % | -17,16 % |
| HU | 10,74 % | – 14,42 % | – 24,05 % | -17,83 % |
| IE | 5,56 % | – 0,58 % | – 13,00 % | -12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | – 1,50 % | -4,44 % |
| IT | 11,64 % | – 12,39 % | – 22,04 % | -20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | -1,98 % |
| LU | 14,85 % | – 7,78 % | – 25,92 % | -21,60 % |
| LV | – 0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | -1,81 % |
| MT | 15,14 % | – 13,86 % | – 20,80 % | -12,92 % |
| NL | 6,64 % | – 1,80 % | – 11,66 % | -9,17 % |
| NO | 11,02 % | – 3,37 % | – 11,80 % | -10,22 % |
| PL | 11,81 % | – 9,62 % | – 15,75 % | -13,47 % |
| PT | 14,45 % | – 14,54 % | – 20,09 % | -13,64 % |
| RO | 6,43 % | – 7,58 % | – 10,73 % | -11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | – 7,28 % | -9,47 % |
| SI | 8,13 % | – 9,57 % | – 13,01 % | -10,83 % |
| SK | – 0,99 % | – 3,02 % | – 7,05 % | 0,07 % |
| Kilder: Refinitiv EIKON og ESMA. |

Procentvis ændring mellem 6. nov. 2020 og 2. dec. 2020

Procentvis ændring mellem 20. feb. 2020 og 2. dec. 2020

Procentvis ændring mellem 20. feb. 2020 og 3. sep. 2020

Procentvis ændring mellem 20. feb. 2020 og 4. juni 2020

STOXX EUROPE 800 ekskl. Schweiz

8,67 %

– 9,74 %

– 16,67 %

-15,78 %

EURO STOXX INDEX

9,41 %

– 6,06 %

– 13,22 %

-12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

– 7,89 %

– 13,57 %

-13,07 %

AT

21,10 %

– 17,84 %

– 30,21 %

-23,30 %

BE

16,24 %

– 9,94 %

– 19,22 %

-14,86 %

BG

0,55 %

– 22,03 %

– 20,67 %

-15,69 %

CY

25,10 %

– 27,80 %

– 39,52 %

-34,73 %

CZ

11,15 %

– 12,35 %

– 17,81 %

-13,94 %

DE

6,68 %

– 2,57 %

– 4,44 %

-7,32 %

DK

– 1,90 %

10,16 %

4,24 %

-2,48 %

EE

11,25 %

– 4,72 %

– 13,55 %

-13,16 %

ES

19,66 %

– 17,22 %

– 29,45 %

-21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

– 5,35 %

-8,66 %

FR

12,54 %

– 7,91 %

– 17,37 %

-15,91 %

GB

9,36 %

– 13,09 %

– 21,32 %

-13,93 %

GR

29,14 %

– 16,82 %

– 29,24 %

-26,64 %

HR

10,22 %

– 13,43 %

– 19,61 %

-17,16 %

HU

10,74 %

– 14,42 %

– 24,05 %

-17,83 %

IE

5,56 %

– 0,58 %

– 13,00 %

-12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

– 1,50 %

-4,44 %

IT

11,64 %

– 12,39 %

– 22,04 %

-20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

-1,98 %

LU

14,85 %

– 7,78 %

– 25,92 %

-21,60 %

LV

– 0,47 %

6,81 %

5,53 %

-1,81 %

MT

15,14 %

– 13,86 %

– 20,80 %

-12,92 %

NL

6,64 %

– 1,80 %

– 11,66 %

-9,17 %

NO

11,02 %

– 3,37 %

– 11,80 %

-10,22 %

PL

11,81 %

– 9,62 %

– 15,75 %

-13,47 %

PT

14,45 %

– 14,54 %

– 20,09 %

-13,64 %

RO

6,43 %

– 7,58 %

– 10,73 %

-11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

– 7,28 %

-9,47 %

SI

8,13 %

– 9,57 %

– 13,01 %

-10,83 %

SK

– 0,99 %

– 3,02 %

– 7,05 %

0,07 %

Kilder: Refinitiv EIKON og ESMA.

Image 6

  Figur 6 Korte nettopositioner mellem 0,1 % og 0,2 % i perioden 16. marts-30. november 2020

Kilder: ESMA

---

RETSAKTER VEDTAGET AF ORGANER OPRETTET VED INTERNATIONALE AFTALER

| 22.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 61/27

---

AFGØRELSE nr. 1/2020 TRUFFET AF HANDELSUDVALGET

af 19. november 2020

om ændring af tillæg 1 til bilag XIII til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia, Ecuador og Peru på den anden side [2021/273]

HANDELSUDVALGET HAR —

under henvisning til handelsaftalen mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Colombia, Ecuador og Peru på den anden side, særlig artikel 13, stk. 1, litra d), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 16. december 2016 forelagde Colombia i medfør af aftalens artikel 209 Unionen en anmodning om at føje nye geografiske betegnelser til tillæg 1 til bilag XIII til aftalen. Unionen har afsluttet indsigelsesproceduren og undersøgelsen af Colombias to nye geografiske betegnelser. |
| --- | --- |

(1)

Den 16. december 2016 forelagde Colombia i medfør af aftalens artikel 209 Unionen en anmodning om at føje nye geografiske betegnelser til tillæg 1 til bilag XIII til aftalen. Unionen har afsluttet indsigelsesproceduren og undersøgelsen af Colombias to nye geografiske betegnelser.

| (2) | På et møde mellem EU-parten og Colombia den 28. juli 2020 vurderede Underudvalget vedrørende Intellektuel Ejendom i henhold til aftalens artikel 257, stk. 2, oplysningerne vedrørende Colombias to nye geografiske betegnelser og forelagde Handelsudvalget et forslag om ændring af tillæg 1 til bilag XIII til aftalen. |
| --- | --- |

(2)

På et møde mellem EU-parten og Colombia den 28. juli 2020 vurderede Underudvalget vedrørende Intellektuel Ejendom i henhold til aftalens artikel 257, stk. 2, oplysningerne vedrørende Colombias to nye geografiske betegnelser og forelagde Handelsudvalget et forslag om ændring af tillæg 1 til bilag XIII til aftalen.

| (3) | Tillæg 1 til bilag XIII til aftalen bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(3)

Tillæg 1 til bilag XIII til aftalen bør derfor ændres.

| (4) | Afgørelsen om at ændre tillæg 1 til bilag XIII til aftalen kan vedtages på et møde i Handelsudvalget mellem EU-parten og Colombia, jf. artikel 14, stk. 3, i handelsaftalen, da den udelukkende vedrører de bilaterale forbindelser mellem disse og ikke berører et andet undertegnende Andeslands rettigheder og forpligtelser — |
| --- | --- |

(4)

Afgørelsen om at ændre tillæg 1 til bilag XIII til aftalen kan vedtages på et møde i Handelsudvalget mellem EU-parten og Colombia, jf. artikel 14, stk. 3, i handelsaftalen, da den udelukkende vedrører de bilaterale forbindelser mellem disse og ikke berører et andet undertegnende Andeslands rettigheder og forpligtelser —

BESTEMT FØLGENDE:

Artikel 1

I tabellen i litra a) »Colombias geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer, vine, spiritus og aromatiserede vine« i tillæg 1 til bilag XIII til aftalen indsættes teksten i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse, der er udfærdiget i to eksemplarer, undertegnes af Handelsudvalgets repræsentanter, som er bemyndiget til at handle på parternes vegne med henblik på ændring af aftalen. Denne afgørelse får virkning fra datoen for den sidste undertegnelse.

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. november 2020.

På Handelsudvalgets vegne

Paolo GARZOTTI

Leder af EU's delegation

Juan Carlos CADENA

Leder af Colombias delegation

---

BILAG

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Ris |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Kaffe |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Ris

CAFÉ DE SANTANDER

Kaffe

---

| 22.2.2021 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 61/29

---

AFGØRELSE nr. 1/2021 VEDTAGET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EU-SCHWEIZ

af 12. februar 2021

om ændring af tabel III og tabel IV i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972, som ændret [2021/274]

DEN BLANDEDE KOMITÉ HAR —

under henvisning til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972 (1), som ændret ved aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund af 26. oktober 2004 om ændring af overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972 for så vidt angår bestemmelserne om forarbejdede landbrugsprodukter (2) (»aftalen«), særlig artikel 7 i protokol nr. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i protokol nr. 2 til overenskomsten gav Unionen og Det Schweiziske Forbund, som kontraherende parter, den blandede komité oplysning om hjemmemarkedsreferencepriserne for 2019 for alle råvarer, for hvilke der anvendes prisudligningsforanstaltninger. Priserne viser, at de aktuelle prisforhold på de kontraherende parters område har ændret sig. |
| --- | --- |

(1)

I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, i protokol nr. 2 til overenskomsten gav Unionen og Det Schweiziske Forbund, som kontraherende parter, den blandede komité oplysning om hjemmemarkedsreferencepriserne for 2019 for alle råvarer, for hvilke der anvendes prisudligningsforanstaltninger. Priserne viser, at de aktuelle prisforhold på de kontraherende parters område har ændret sig.

| (2) | Det er derfor nødvendigt at ajourføre hjemmemarkedsreferencepriserne og prisforskellene for de landbrugsråvarer, der er anført i tabel III i protokol 2 til overenskomsten, samt at justere basisbeløbene for de landbrugsråvarer, der er anført i tabel IV i nævnte protokol — |
| --- | --- |

(2)

Det er derfor nødvendigt at ajourføre hjemmemarkedsreferencepriserne og prisforskellene for de landbrugsråvarer, der er anført i tabel III i protokol 2 til overenskomsten, samt at justere basisbeløbene for de landbrugsråvarer, der er anført i tabel IV i nævnte protokol —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

I protokol nr. 2 til overenskomsten foretages følgende ændringer:

| a) | Tabel III erstattes af teksten i bilag I til denne afgørelse. |
| --- | --- |

a)

Tabel III erstattes af teksten i bilag I til denne afgørelse.

| b) | Tabel IV, litra b), erstattes af teksten i bilag II til denne afgørelse. |
| --- | --- |

b)

Tabel IV, litra b), erstattes af teksten i bilag II til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft den 1. marts 2021.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. februar 2021,

På den blandede komités vegne

Marco Dueerkop

Formand

---

(1)  
  EFT L 300 af 31.12.1972, s. 189.

1

(2)  
  EUT L 23 af 26.1.2005, s. 19.

2

---

BILAG I

»Tabel III

EU's og Schweiz' hjemmemarkedsreferencepriser

| Landbrugsråvarer | Schweiz' hjemmemarkedsreferencepris
  CHF pr. 100 kg netto | EU's hjemmemarkedsreferencepris
  CHF pr. 100 kg netto | Artikel 4, stk. 1
  Anvendes i Schweiz Forskellen mellem Schweiz' og EU's referencepris
  CHF pr. 100 kg netto | Artikel 3, stk. 3
  Anvendes i EU Forskellen mellem Schweiz' og EU's referencepris
  EUR pr. 100 kg netto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Blød hvede | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Hård hvede | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Rug | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Byg | — | — | — | — |
| Majs | — | — | — | — |
| Mel af blød hvede | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Sødmælkspulver | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Skummetmælkspulver | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Smør | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Hvidt sukker | — | — | — | — |
| Æg | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Friske kartofler | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Vegetabilske fedtstoffer | — | — | 170,00 | 0,00«. |

Landbrugsråvarer

Schweiz' hjemmemarkedsreferencepris

CHF pr. 100 kg netto

EU's hjemmemarkedsreferencepris

CHF pr. 100 kg netto

Artikel 4, stk. 1

Anvendes i Schweiz Forskellen mellem Schweiz' og EU's referencepris

CHF pr. 100 kg netto

Artikel 3, stk. 3

Anvendes i EU Forskellen mellem Schweiz' og EU's referencepris

EUR pr. 100 kg netto

Blød hvede

50,60

20,46

30,15

0,00

Hård hvede

—

—

1,20

0,00

Rug

40,45

18,74

21,70

0,00

Byg

—

—

—

—

Majs

—

—

—

—

Mel af blød hvede

91,10

42,42

48,70

0,00

Sødmælkspulver

601,45

321,47

280,00

0,00

Skummetmælkspulver

402,60

200,98

201,60

0,00

Smør

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Hvidt sukker

—

—

—

—

Æg

—

—

38,00

0,00

Friske kartofler

40,95

27,61

13,35

0,00

Vegetabilske fedtstoffer

—

—

170,00

0,00«.

---

BILAG II

| »b | Følgende basisbeløb for landbrugsråvarer tages i betragtning ved beregningen af landbrugselementerne:







  Landbrugsråvarer | Basisbeløb anvendt i Schweiz
  Artikel 3, stk. 2 | Basisbeløb anvendt i EU
  Artikel 4, stk. 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF pr. 100 kg netto | EUR pr. 100 kg netto |
| Blød hvede | 24,55 | 0,00 |
| Hård hvede | 1,00 | 0,00 |
| Rug | 17,70 | 0,00 |
| Byg | — | — |
| Majs | — | — |
| Mel af blød hvede | 39,70 | 0,00 |
| Sødmælkspulver | 227,80 | 0,00 |
| Skummetmælkspulver | 164,30 | 0,00 |
| Smør | 452,10 | 0,00 |
| Hvidt sukker | — | — |
| Æg | 30,95 | 0,00 |
| Friske kartofler | 10,90 | 0,00 |
| Vegetabilske fedtstoffer | 138,55 | 0,00«. |

»b

Følgende basisbeløb for landbrugsråvarer tages i betragtning ved beregningen af landbrugselementerne:

Landbrugsråvarer

Basisbeløb anvendt i Schweiz

Artikel 3, stk. 2

Basisbeløb anvendt i EU

Artikel 4, stk. 2

CHF pr. 100 kg netto

EUR pr. 100 kg netto

Blød hvede

24,55

0,00

Hård hvede

1,00

0,00

Rug

17,70

0,00

Byg

—

—

Majs

—

—

Mel af blød hvede

39,70

0,00

Sødmælkspulver

227,80

0,00

Skummetmælkspulver

164,30

0,00

Smør

452,10

0,00

Hvidt sukker

—

—

Æg

30,95

0,00

Friske kartofler

10,90

0,00

Vegetabilske fedtstoffer

138,55

0,00«.

---