# Europeiska unionens L 103/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 103 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången24 mars 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 103

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången24 mars 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/510 av den 22 mars 2021 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Deutsche Bundesbank | 1 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/511 av den 22 mars 2021 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Eesti Pank | 3 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2021/512 av den 22 mars 2021 om bemyndigande för Förenade kungariket att tillämpa, med avseende på Nordirland, en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 16 och 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt | 4 |
| | * | Rådets genomförandebeslut (EU) 2021/513 av den 22 mars 2021 om beviljande av tillfälligt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 till Republiken Estland för att minska risken för arbetslöshet i krissituationen till följd av covid-19-utbrottet | 6 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2021/510 av den 22 mars 2021 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Deutsche Bundesbank

1

*

Rådets beslut (EU) 2021/511 av den 22 mars 2021 om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Eesti Pank

3

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2021/512 av den 22 mars 2021 om bemyndigande för Förenade kungariket att tillämpa, med avseende på Nordirland, en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 16 och 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

4

*

Rådets genomförandebeslut (EU) 2021/513 av den 22 mars 2021 om beviljande av tillfälligt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 till Republiken Estland för att minska risken för arbetslöshet i krissituationen till följd av covid-19-utbrottet

6

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

BESLUT

| 24.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 103/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/510

av den 22 mars 2021

om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Deutsche Bundesbank

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokoll nr 4 om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation av den 4 februari 2021 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Deutsche Bundesbank (ECB/2021/4) (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Förordnandet för de externa revisorerna för Deutsche Bundesbank löpte ut efter revisionen för räkenskapsåret 2020. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2021. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för de externa revisorerna för Deutsche Bundesbank löpte ut efter revisionen för räkenskapsåret 2020. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2021.

| (3) | Deutsche Bundesbank har valt Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2021–2026, med en möjlighet till förlängning av mandatet till räkenskapsåret 2027. |
| --- | --- |

(3)

Deutsche Bundesbank har valt Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2021–2026, med en möjlighet till förlängning av mandatet till räkenskapsåret 2027.

| (4) | ECB-rådet har rekommenderat att Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft utses till externa revisorer för Deutsche Bundesbank för räkenskapsåren 2021–2026, med en möjlighet till förlängning av mandatet till räkenskapsåret 2027. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet har rekommenderat att Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft utses till externa revisorer för Deutsche Bundesbank för räkenskapsåren 2021–2026, med en möjlighet till förlängning av mandatet till räkenskapsåret 2027.

| (5) | Till följd av ECB-rådets rekommendation bör rådets beslut 1999/70/EG (2) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av ECB-rådets rekommendation bör rådets beslut 1999/70/EG (2) ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i beslut 1999/70/EG ska ersättas med följande:

”2.   Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft godkänns härmed som externa revisorer för Deutsche Bundesbank för räkenskapsåren 2021–2026.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Europeiska centralbanken.

Utfärdat i Bryssel den 22 mars 2021.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 47, 10.2.2021, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut 1999/70/EG av den 25 januari 1999 om de nationella centralbankernas externa revisorer (EGT L 22, 29.1.1999, s. 69).

2

---

| 24.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 103/3

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/511

av den 22 mars 2021

om ändring av beslut 1999/70/EG om de nationella centralbankernas externa revisorer vad gäller externa revisorer för Eesti Pank

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av protokoll nr 4 om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 27.1,

med beaktande av Europeiska centralbankens rekommendation av den 4 februari 2021 till Europeiska unionens råd om externa revisorer för Eesti Pank (ECB/2021/5) (1), och

av följande skäl:

| (1) | Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt. |
| --- | --- |

(1)

Räkenskaperna för Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och Europeiska unionens råd godkänt.

| (2) | Förordnandet för Eesti Panks externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2020. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2021. |
| --- | --- |

(2)

Förordnandet för Eesti Panks externa revisorer löpte ut efter revisionen avseende räkenskapsåret 2020. Det är därför nödvändigt att utse externa revisorer från och med räkenskapsåret 2021.

| (3) | Eesti Pank har valt Ernst & Young Baltic AS som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2021–2025. |
| --- | --- |

(3)

Eesti Pank har valt Ernst & Young Baltic AS som sina externa revisorer för räkenskapsåren 2021–2025.

| (4) | ECB-rådet har rekommenderat att Ernst & Young Baltic AS utses till Eesti Panks externa revisorer för räkenskapsåren 2021–2025. |
| --- | --- |

(4)

ECB-rådet har rekommenderat att Ernst & Young Baltic AS utses till Eesti Panks externa revisorer för räkenskapsåren 2021–2025.

| (5) | Till följd av ECB-rådets rekommendation bör rådets beslut 1999/70/EG (2) ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Till följd av ECB-rådets rekommendation bör rådets beslut 1999/70/EG (2) ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I artikel 1 i beslut 1999/70/EG ska punkt 17 ersättas med följande:

”17.   Ernst & Young Baltic AS godkänns härmed som externa revisorer för Eesti Pank för räkenskapsåren 2021–2025.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det delges.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Europeiska centralbanken.

Utfärdat i Bryssel den 22 mars 2021.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 47, 10.2.2021, s. 2.

1

(2)  Rådets beslut 1999/70/EG av den 25 januari 1999 om de nationella centralbankernas externa revisorer (EGT L 22, 29.1.1999, s. 69).

2

---

| 24.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 103/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 103/4

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/512

av den 22 mars 2021

om bemyndigande för Förenade kungariket att tillämpa, med avseende på Nordirland, en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 16 och 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt (1), särskilt artikel 395.1 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Förenade kungariket utträdde ur Europeiska unionen den 31 januari 2020 på grundval av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2) (nedan kallat utträdesavtalet). Unionsrätten om mervärdesskatt är således inte längre tillämplig på eller i Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(1)

Förenade kungariket utträdde ur Europeiska unionen den 31 januari 2020 på grundval av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen (2) (nedan kallat utträdesavtalet). Unionsrätten om mervärdesskatt är således inte längre tillämplig på eller i Förenade kungariket.

| (2) | I enlighet med artikel 8 första stycket i protokollet om Irland/Nordirland (nedan kallat protokollet), som utgör en integrerad del av utträdesavtalet, fortsätter unionsrätten om mervärdesskatt att tillämpas på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland när det gäller varor, med förbehåll för det demokratiska samtycke som avses i artikel 18 i protokollet vad gäller den fortsatta tillämpningen av artikel 8 i protokollet. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 8 första stycket i protokollet om Irland/Nordirland (nedan kallat protokollet), som utgör en integrerad del av utträdesavtalet, fortsätter unionsrätten om mervärdesskatt att tillämpas på och i Förenade kungariket med avseende på Nordirland när det gäller varor, med förbehåll för det demokratiska samtycke som avses i artikel 18 i protokollet vad gäller den fortsatta tillämpningen av artikel 8 i protokollet.

| (3) | Beskattningsbara personer och vissa icke beskattningsbara juridiska personer i Förenade kungariket omfattas därför fortfarande av unionsrätten om mervärdesskatt för transaktioner med varor i Nordirland. |
| --- | --- |

(3)

Beskattningsbara personer och vissa icke beskattningsbara juridiska personer i Förenade kungariket omfattas därför fortfarande av unionsrätten om mervärdesskatt för transaktioner med varor i Nordirland.

| (4) | Enligt artikel 168 i direktiv 2006/112/EG har en beskattningsbar person rätt att dra av mervärdesskatt på inköp som denne gör för sina beskattade transaktioner. I artikel 16 i det direktivet föreskrivs emellertid att med leverans av varor mot ersättning ska likställas uttag som en beskattningsbar person gör av en vara ur sin rörelse för sitt eget eller personalens privata bruk, om mervärdesskatten på varan i fråga eller dess beståndsdelar helt eller delvis har medfört avdragsrätt. Denna ordning möjliggör återkrav av mervärdesskatt som ursprungligen dragits av i samband med privat bruk. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 168 i direktiv 2006/112/EG har en beskattningsbar person rätt att dra av mervärdesskatt på inköp som denne gör för sina beskattade transaktioner. I artikel 16 i det direktivet föreskrivs emellertid att med leverans av varor mot ersättning ska likställas uttag som en beskattningsbar person gör av en vara ur sin rörelse för sitt eget eller personalens privata bruk, om mervärdesskatten på varan i fråga eller dess beståndsdelar helt eller delvis har medfört avdragsrätt. Denna ordning möjliggör återkrav av mervärdesskatt som ursprungligen dragits av i samband med privat bruk.

| (5) | Genom rådets beslut 2006/659/EG (3) bemyndigades Förenade kungariket att, till och med den 31 december 2015, tillämpa en särskild åtgärd för att på grundval av schablonbeskattning fastställa hur stor andel av den icke avdragsgilla mervärdesskatten som avser kostnader för bränsle i tjänstebilar som inte uteslutande används för yrkesmässigt bruk (nedan kallad den särskilda åtgärden). Den särskilda åtgärden, som är frivillig för beskattningsbara personer, baseras på den mängd koldioxid som bilen släpper ut, eftersom det finns ett proportionellt samband mellan utsläpp och bränsleförbrukning och därmed kostnader för bränsle. |
| --- | --- |

(5)

Genom rådets beslut 2006/659/EG (3) bemyndigades Förenade kungariket att, till och med den 31 december 2015, tillämpa en särskild åtgärd för att på grundval av schablonbeskattning fastställa hur stor andel av den icke avdragsgilla mervärdesskatten som avser kostnader för bränsle i tjänstebilar som inte uteslutande används för yrkesmässigt bruk (nedan kallad den särskilda åtgärden). Den särskilda åtgärden, som är frivillig för beskattningsbara personer, baseras på den mängd koldioxid som bilen släpper ut, eftersom det finns ett proportionellt samband mellan utsläpp och bränsleförbrukning och därmed kostnader för bränsle.

| (6) | Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2109 (4) bemyndigades Förenade kungariket att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2018. En ytterligare förlängning av åtgärden, till och med den 31 december 2020, beviljades genom rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1918 (5). |
| --- | --- |

(6)

Genom rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2109 (4) bemyndigades Förenade kungariket att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden till och med den 31 december 2018. En ytterligare förlängning av åtgärden, till och med den 31 december 2020, beviljades genom rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1918 (5).

| (7) | Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 27 november 2020 ansökte Förenade kungariket, med avseende på Nordirland, om bemyndigande att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden från och med den 1 januari 2021. Ansökan inkluderade en förklaring om hur den avvikande åtgärden fungerar. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 27 november 2020 ansökte Förenade kungariket, med avseende på Nordirland, om bemyndigande att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden från och med den 1 januari 2021. Ansökan inkluderade en förklaring om hur den avvikande åtgärden fungerar.

| (8) | Kommissionen överlämnade ansökan från Förenade kungariket till medlemsstaterna genom en skrivelse av den 10 december 2020. Genom en skrivelse av den 11 december 2020 underrättade kommissionen Förenade kungariket om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ansökan. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen överlämnade ansökan från Förenade kungariket till medlemsstaterna genom en skrivelse av den 10 december 2020. Genom en skrivelse av den 11 december 2020 underrättade kommissionen Förenade kungariket om att den hade alla nödvändiga uppgifter för att kunna behandla ansökan.

| (9) | Enligt Förenade kungariket har den särskilda åtgärden inneburit ett effektivt förenklat förfarande för uppbörd av mervärdesskatt i samband med kostnader för bränsle för tjänstebilar som delvis används för privat bruk, både för beskattningsbara personer och för skattemyndigheten. Det är därför lämpligt att Förenade kungariket med avseende på Nordirland bemyndigas att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden. |
| --- | --- |

(9)

Enligt Förenade kungariket har den särskilda åtgärden inneburit ett effektivt förenklat förfarande för uppbörd av mervärdesskatt i samband med kostnader för bränsle för tjänstebilar som delvis används för privat bruk, både för beskattningsbara personer och för skattemyndigheten. Det är därför lämpligt att Förenade kungariket med avseende på Nordirland bemyndigas att fortsätta att tillämpa den särskilda åtgärden.

| (10) | Avvikelsen bör inte gälla längre än till och med den 31 december 2023, eftersom det är nödvändigt att regelbundet på nytt bedöma huruvida reglerna för schablonbeskattning fortfarande korrekt återspeglar den allmänna fördelningen mellan yrkesmässigt och privat bruk. |
| --- | --- |

(10)

Avvikelsen bör inte gälla längre än till och med den 31 december 2023, eftersom det är nödvändigt att regelbundet på nytt bedöma huruvida reglerna för schablonbeskattning fortfarande korrekt återspeglar den allmänna fördelningen mellan yrkesmässigt och privat bruk.

| (11) | I enlighet med artikel 8 andra stycket i protokollet ska intäkter från transaktioner som är beskattningsbara i Nordirland inte överföras till unionen. Den särskilda åtgärden kommer därför inte att ha några negativa effekter på de av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med artikel 8 andra stycket i protokollet ska intäkter från transaktioner som är beskattningsbara i Nordirland inte överföras till unionen. Den särskilda åtgärden kommer därför inte att ha några negativa effekter på de av unionens egna medel som härrör från mervärdesskatt.

| (12) | I syfte att undvika störande effekter bör Förenade kungariket tillåtas att tillämpa, med avseende på Nordirland, den avvikande åtgärden utan avbrott. Det ansökta bemyndigandet bör därför beviljas med verkan från och med den 1 januari 2021, så att det blir tillämpligt omedelbart efter det att de tidigare reglerna enligt genomförandebeslut (EU) 2018/1918 upphört att gälla. |
| --- | --- |

(12)

I syfte att undvika störande effekter bör Förenade kungariket tillåtas att tillämpa, med avseende på Nordirland, den avvikande åtgärden utan avbrott. Det ansökta bemyndigandet bör därför beviljas med verkan från och med den 1 januari 2021, så att det blir tillämpligt omedelbart efter det att de tidigare reglerna enligt genomförandebeslut (EU) 2018/1918 upphört att gälla.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avvikelse från artiklarna 16 och 168 i direktiv 2006/112/EG bemyndigas Förenade kungariket att, med avseende på Nordirland, från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2023, på grundval av schablonbeskattning fastställa den andel mervärdesskatt som avser kostnader för bränsle som används för privat bruk i tjänstebilar.

Artikel 2

Den andel mervärdesskatt som avses i artikel 1 ska anges i fasta belopp, med utgångspunkt i fordonstypens nivå av koldioxidutsläpp, som återspeglar bränsleförbrukningen. Förenade kungariket ska, med avseende på Nordirland, justera dessa fasta belopp varje år för att återspegla ändringar av den genomsnittliga bränslekostnaden.

Artikel 3

Den ordning som införs på grundval av detta beslut ska vara frivillig för beskattningsbara personer.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland, med avseende på Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 22 mars 2021.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  
  EUT L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

(3)  Rådets beslut 2006/659/EG av den 25 september 2006 om bemyndigande för Förenade kungariket att införa en särskild åtgärd som avviker från artikel 5.6 och artikel 11 A.1 b i direktiv 77/388/EEG om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter (EUT L 272, 3.10.2006, s. 15).

3

(4)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2015/2109 av den 17 november 2015 om bemyndigande för Förenade kungariket att tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 26.1 a, 168 och 168a i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 305, 21.11.2015, s. 49).

4

(5)  Rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1918 av den 4 december 2018 om bemyndigande för Förenade kungariket att tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 16 och 168 i direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt (EUT L 311, 7.12.2018, s. 30).

5

---

| 24.3.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 103/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 103/6

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/513

av den 22 mars 2021

om beviljande av tillfälligt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 till Republiken Estland för att minska risken för arbetslöshet i krissituationen till följd av covid-19-utbrottet

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/672 av den 19 maj 2020 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet (1), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 4 februari 2021 ansökte Estland om ekonomiskt stöd från unionen i syfte att komplettera landets nationella ansträngningar att hantera effekterna av covid-19-utbrottet och hantera de socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet för arbetstagare och egenföretagare. |
| --- | --- |

(1)

Den 4 februari 2021 ansökte Estland om ekonomiskt stöd från unionen i syfte att komplettera landets nationella ansträngningar att hantera effekterna av covid-19-utbrottet och hantera de socioekonomiska konsekvenserna av utbrottet för arbetstagare och egenföretagare.

| (2) | Covid-19-utbrottet och de extraordinära åtgärder som Estland har vidtagit för att begränsa utbrottet och dess socioekonomiska och hälsorelaterade effekter förväntas på ett dramatiskt sätt påverka landets offentliga finanser. I kommissionens höstprognos 2020 förväntades Estland offentliga underskott uppgå till 5,9 % av bruttonationalprodukten (BNP) och den offentliga skulden till 17,2 % av BNP i slutet av 2020. I kommissionens interimsprognos vintern 2021 beräknas Estlands BNP ha minskat med 2,9 % år 2020. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-utbrottet och de extraordinära åtgärder som Estland har vidtagit för att begränsa utbrottet och dess socioekonomiska och hälsorelaterade effekter förväntas på ett dramatiskt sätt påverka landets offentliga finanser. I kommissionens höstprognos 2020 förväntades Estland offentliga underskott uppgå till 5,9 % av bruttonationalprodukten (BNP) och den offentliga skulden till 17,2 % av BNP i slutet av 2020. I kommissionens interimsprognos vintern 2021 beräknas Estlands BNP ha minskat med 2,9 % år 2020.

| (3) | Covid-19-utbrottet har även immobiliserat en stor del av arbetskraften i Estland. Detta har lett till en plötslig och kraftig ökning av Estlands offentliga utgifter för system för korttidsarbete och liknande åtgärder samt hälsorelaterade åtgärder med anledning av covid-19-utbrottet som beskrivs i skälen 4–9. |
| --- | --- |

(3)

Covid-19-utbrottet har även immobiliserat en stor del av arbetskraften i Estland. Detta har lett till en plötslig och kraftig ökning av Estlands offentliga utgifter för system för korttidsarbete och liknande åtgärder samt hälsorelaterade åtgärder med anledning av covid-19-utbrottet som beskrivs i skälen 4–9.

| (4) | Genom regeringsförordning nr 130 Tööhõiveprogramm 2017–2020 av den 17 november 2016, i dess ändrade lydelse från 2020 (2), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, infördes ett kortsiktigt arbetsmarknadsprogram för bevarande av arbetstillfällen (programmet är i kraft sedan den 23 mars 2020). Målet var att stödja anställda inom den privata sektorn vars löner eller arbetstid tillfälligt hade minskats på grund av den betydande inverkan som krissituationen har haft genom att ge dem upp till 70 % av deras genomsnittliga månadslöner, med ett tak på 1 000 EUR per anställd och månad. Det var ett tillfälligt program under krissituationsperioden från mars till maj 2020. Med tanke på krissituationens fortsatta inverkan ändrades förordning nr 130 än en gång (3) och tillämpades i dess ändrade lydelse till slutet av juni 2020. Villkoren i permitteringssystemet justerades så att det statliga stödet till anställda sänktes till högst 50 % av deras genomsnittliga månadslön, med ett tak på 800 EUR per anställd. För att få statligt stöd till anställda var företagen tvungna att betala minst 150 EUR (brutto) per anställd och månad, så att alla anställda fick en månadslön på minst 584 EUR, vilket motsvarar minimilönen. |
| --- | --- |

(4)

Genom regeringsförordning nr 130 Tööhõiveprogramm 2017–2020 av den 17 november 2016, i dess ändrade lydelse från 2020 (2), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, infördes ett kortsiktigt arbetsmarknadsprogram för bevarande av arbetstillfällen (programmet är i kraft sedan den 23 mars 2020). Målet var att stödja anställda inom den privata sektorn vars löner eller arbetstid tillfälligt hade minskats på grund av den betydande inverkan som krissituationen har haft genom att ge dem upp till 70 % av deras genomsnittliga månadslöner, med ett tak på 1 000 EUR per anställd och månad. Det var ett tillfälligt program under krissituationsperioden från mars till maj 2020. Med tanke på krissituationens fortsatta inverkan ändrades förordning nr 130 än en gång (3) och tillämpades i dess ändrade lydelse till slutet av juni 2020. Villkoren i permitteringssystemet justerades så att det statliga stödet till anställda sänktes till högst 50 % av deras genomsnittliga månadslön, med ett tak på 800 EUR per anställd. För att få statligt stöd till anställda var företagen tvungna att betala minst 150 EUR (brutto) per anställd och månad, så att alla anställda fick en månadslön på minst 584 EUR, vilket motsvarar minimilönen.

| (5) | Regeringsförordning nr 26 Erivajadusega lapse
  vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused av den 9 april 2020 (4), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, införde ett bidrag för att skydda inkomster för föräldrar som under krissituationen inte kunde arbeta därför att de var tvungna att ta hand om sina barn med särskilda utbildningsbehov. Det handlade om en tillfällig åtgärd under krissituationsperioden 12 mars–17 maj 2020. Bidraget beräknades på grundval av de socialavgifter som betalats in avseende förälderns lön år 2019. Stödet täckte 70 % av den genomsnittliga dagslönen för en förälder. |
| --- | --- |

(5)

Regeringsförordning nr 26 Erivajadusega lapse
  vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused av den 9 april 2020 (4), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, införde ett bidrag för att skydda inkomster för föräldrar som under krissituationen inte kunde arbeta därför att de var tvungna att ta hand om sina barn med särskilda utbildningsbehov. Det handlade om en tillfällig åtgärd under krissituationsperioden 12 mars–17 maj 2020. Bidraget beräknades på grundval av de socialavgifter som betalats in avseende förälderns lön år 2019. Stödet täckte 70 % av den genomsnittliga dagslönen för en förälder.

| (6) | Genom kulturministerns förordning nr 7 COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele av den 30 april 2020 (5) och kulturministerns förordningar nr 9 COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale av den 30 april 2020 (6) (i kraft den 3 maj–11 september 2020) och Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord av den 26 november 2014, i dess ändrade lydelse från 2020 (7), vilka det hänvisas till i Estlands ansökan av den 4 februari 2021, infördes ett kortfristigt program för frilanskonstnärer, idrottstränare och ledare för körer och dansgrupper. Det rör sig om en tillfällig åtgärd under krissituationsperioden på grund av covid-19-utbrottet. Frilanskonstnärer fick ett stödbelopp som motsvarade minimilönen under en period på två månader. Ledare för körer och folkdansgrupper samt idrottstränare fick statligt inkomststöd som utgjorde 70 % av genomsnittslönen under perioden oktober 2019–februari 2020, med ett tak på 1 000 EUR. Idrottstränare fick ett stödbelopp motsvarande 50 % av deras normala lön, medan det resterande 50 % betalades av idrottsorganisationen. |
| --- | --- |

(6)

Genom kulturministerns förordning nr 7 COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele av den 30 april 2020 (5) och kulturministerns förordningar nr 9 COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale av den 30 april 2020 (6) (i kraft den 3 maj–11 september 2020) och Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord av den 26 november 2014, i dess ändrade lydelse från 2020 (7), vilka det hänvisas till i Estlands ansökan av den 4 februari 2021, infördes ett kortfristigt program för frilanskonstnärer, idrottstränare och ledare för körer och dansgrupper. Det rör sig om en tillfällig åtgärd under krissituationsperioden på grund av covid-19-utbrottet. Frilanskonstnärer fick ett stödbelopp som motsvarade minimilönen under en period på två månader. Ledare för körer och folkdansgrupper samt idrottstränare fick statligt inkomststöd som utgjorde 70 % av genomsnittslönen under perioden oktober 2019–februari 2020, med ett tak på 1 000 EUR. Idrottstränare fick ett stödbelopp motsvarande 50 % av deras normala lön, medan det resterande 50 % betalades av idrottsorganisationen.

| (7) | Estland har infört en rad hälsorelaterade åtgärder för att hantera covid-19-utbrottet. Genom parlamentsakten Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus, som antogs den 15 april 2020 (8), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, genomfördes en hälsorelaterad åtgärd som har möjliggjort statliga inköp av personlig skyddsutrustning, ytterligare allmänna förnödenheter och förbrukningsmaterial. |
| --- | --- |

(7)

Estland har infört en rad hälsorelaterade åtgärder för att hantera covid-19-utbrottet. Genom parlamentsakten Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus, som antogs den 15 april 2020 (8), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, genomfördes en hälsorelaterad åtgärd som har möjliggjort statliga inköp av personlig skyddsutrustning, ytterligare allmänna förnödenheter och förbrukningsmaterial.

| (8) | Genom regeringsförordning nr 28 Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord av den 23 april 2020 (9), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, infördes ett kortfristigt stödsystem för sjukhus för att kompensera kostnaderna för att anställa tillfällig personal på covid-19-avdelningar och intensivvårdsavdelningar och för läkares, sjuksköterskors och annan relaterad personals övertidsarbete. Det täcker kostnaderna för behovet av extrapersonal på covid-19-avdelningar och intensivvårdsavdelningar på sjukhus. Extrapersonalen anställdes med högre lön för att hålla personalen motiverad under krissituationen. |
| --- | --- |

(8)

Genom regeringsförordning nr 28 Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord av den 23 april 2020 (9), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, infördes ett kortfristigt stödsystem för sjukhus för att kompensera kostnaderna för att anställa tillfällig personal på covid-19-avdelningar och intensivvårdsavdelningar och för läkares, sjuksköterskors och annan relaterad personals övertidsarbete. Det täcker kostnaderna för behovet av extrapersonal på covid-19-avdelningar och intensivvårdsavdelningar på sjukhus. Extrapersonalen anställdes med högre lön för att hålla personalen motiverad under krissituationen.

| (9) | Genom regeringsförordning nr 28 Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste maksmise tingimused ja kord av den 23 april 2020 (10), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, infördes en ersättning till anställda för de första tre dagarna av sjukledighet. Det var en tillfällig åtgärd under krissituationsperioden 13 mars–17 maj 2020. Kompensation för den ökade sjuk- och vårdledigheten på grund av covid-19 beviljades för personer som var försäkrade genom den estniska sjukförsäkringskassan under de första tre sjukdagarna, som normalt betalas av den anställde. |
| --- | --- |

(9)

Genom regeringsförordning nr 28 Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste maksmise tingimused ja kord av den 23 april 2020 (10), vilken Estland hänvisar till i sin ansökan av den 4 februari 2021, infördes en ersättning till anställda för de första tre dagarna av sjukledighet. Det var en tillfällig åtgärd under krissituationsperioden 13 mars–17 maj 2020. Kompensation för den ökade sjuk- och vårdledigheten på grund av covid-19 beviljades för personer som var försäkrade genom den estniska sjukförsäkringskassan under de första tre sjukdagarna, som normalt betalas av den anställde.

| (10) | Estland uppfyller de villkor för att få ansöka om ekonomiskt stöd som anges i artikel 3 i förordning (EU) 2020/672. Estland har lämnat uppgifter till kommissionen som styrker att de faktiska offentliga utgifterna har ökat med 230 000 000 EUR från och med den 1 februari 2020 på grund av de nationella åtgärder som har vidtagits för att hantera de socioekonomiska effekterna av covid-19-utbrottet. Detta utgör en plötslig och kraftig ökning eftersom den både beror på nya åtgärder och en ökad efterfrågan för befintliga åtgärder som tillsammans omfattar en betydande andel av arbetskraften i Estland. |
| --- | --- |

(10)

Estland uppfyller de villkor för att få ansöka om ekonomiskt stöd som anges i artikel 3 i förordning (EU) 2020/672. Estland har lämnat uppgifter till kommissionen som styrker att de faktiska offentliga utgifterna har ökat med 230 000 000 EUR från och med den 1 februari 2020 på grund av de nationella åtgärder som har vidtagits för att hantera de socioekonomiska effekterna av covid-19-utbrottet. Detta utgör en plötslig och kraftig ökning eftersom den både beror på nya åtgärder och en ökad efterfrågan för befintliga åtgärder som tillsammans omfattar en betydande andel av arbetskraften i Estland.

| (11) | Kommissionen har i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) 2020/672 samrått med Estland och kontrollerat den plötsliga och kraftiga ökningen av faktiska offentliga utgifter med direkt anknytning till de system för korttidsarbete och liknande åtgärder samt till de relevanta hälsorelaterade åtgärder med anledning av covid-19-utbrottet som det hänvisas till i ansökan av den 4 februari 2021. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) 2020/672 samrått med Estland och kontrollerat den plötsliga och kraftiga ökningen av faktiska offentliga utgifter med direkt anknytning till de system för korttidsarbete och liknande åtgärder samt till de relevanta hälsorelaterade åtgärder med anledning av covid-19-utbrottet som det hänvisas till i ansökan av den 4 februari 2021.

| (12) | Ekonomiskt stöd bör därför ges för att hjälpa Estland att hantera de socioekonomiska effekterna av de stora ekonomiska störningar som är en följd av covid-19-utbrottet. Kommissionen bör fatta beslut om löptid och storlek på samt verkställande av delbetalningar och trancher i nära samarbete med de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

(12)

Ekonomiskt stöd bör därför ges för att hjälpa Estland att hantera de socioekonomiska effekterna av de stora ekonomiska störningar som är en följd av covid-19-utbrottet. Kommissionen bör fatta beslut om löptid och storlek på samt verkställande av delbetalningar och trancher i nära samarbete med de nationella myndigheterna.

| (13) | Detta beslut bör inte påverka resultatet av eventuella förfaranden som rör snedvridningar av den inre marknadens funktion som kan komma att inledas, särskilt enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Beslutet befriar inte medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 108 i fördraget till kommissionen anmäla alla planerade statliga stödåtgärder. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut bör inte påverka resultatet av eventuella förfaranden som rör snedvridningar av den inre marknadens funktion som kan komma att inledas, särskilt enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Beslutet befriar inte medlemsstaterna från deras skyldighet att i enlighet med artikel 108 i fördraget till kommissionen anmäla alla planerade statliga stödåtgärder.

| (14) | Beslutet att ge ekonomiskt stöd har fattats med beaktande av Estlands befintliga och förväntade behov, samt ansökningar om ekonomiskt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 som andra medlemsstater redan lämnat in eller planerar att lämna in, och med tillämpning av principerna om likabehandling, solidaritet, proportionalitet och insyn. |
| --- | --- |

(14)

Beslutet att ge ekonomiskt stöd har fattats med beaktande av Estlands befintliga och förväntade behov, samt ansökningar om ekonomiskt stöd enligt förordning (EU) 2020/672 som andra medlemsstater redan lämnat in eller planerar att lämna in, och med tillämpning av principerna om likabehandling, solidaritet, proportionalitet och insyn.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Estland uppfyller villkoren i artikel 3 i förordning (EU) 2020/672.

Artikel 2

1.   Unionen ska göra ett lån på högst 230 000 000 EUR tillgängligt för Estland. Lånet ska ha en maximal genomsnittlig löptid på 15 år.

2.   Det ekonomiska stöd som beviljas genom detta beslut ska vara tillgängligt under en period på 18 månader från och med den första dagen efter det att detta beslut fått verkan.

3.   Kommissionen ska göra unionens ekonomiska stöd tillgängligt för Estland i högst åtta delbetalningar. En delbetalning får delas upp i en eller flera trancher. Trancherna i den första delbetalningen får ha en längre löptid än den längsta genomsnittliga löptid som avses i punkt 1. I sådana fall ska löptiderna för ytterligare trancher fastställas på ett sätt som innebär att den längsta genomsnittliga löptid som avses i punkt 1 respekteras när alla delbetalningar har verkställts.

4.   Den första delbetalningen ska verkställas med förbehåll för att det låneavtal som föreskrivs i artikel 8.2 i förordning (EU) 2020/672 träder i kraft.

5.   Estland ska bära de finansieringskostnader för unionen som avses i artikel 4 i förordning (EU) 2020/672 för varje delbetalning samt eventuella avgifter, kostnader och utgifter som unionen ådrar sig till följd av finansiering som är knuten till det lån som beviljats enligt punkt 1 i den här artikeln.

6.   Kommissionen ska besluta om delbetalningarnas storlek och verkställande, samt om tranchernas storlek.

Artikel 3

Estland får finansiera följande åtgärder:

| a) | Ett kortfristigt arbetsmarknadsprogram för bevarande av arbetstillfällen, i enlighet med regeringsförordning nr 130 Tööhõiveprogramm 2017–2020 av den 17 november 2016, i dess ändrade lydelse från 2020. |
| --- | --- |

a)

Ett kortfristigt arbetsmarknadsprogram för bevarande av arbetstillfällen, i enlighet med regeringsförordning nr 130 Tööhõiveprogramm 2017–2020 av den 17 november 2016, i dess ändrade lydelse från 2020.

| b) | Ett bidrag för att skydda inkomsterna för föräldrar som under krissituationen inte kunde arbeta därför att de var tvungna att ta hand om sina barn med särskilda utbildningsbehov, i enlighet med regeringsförordning nr 26 Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused av den 9 april 2020. |
| --- | --- |

b)

Ett bidrag för att skydda inkomsterna för föräldrar som under krissituationen inte kunde arbeta därför att de var tvungna att ta hand om sina barn med särskilda utbildningsbehov, i enlighet med regeringsförordning nr 26 Erivajadusega lapse vanema toetuse saamise ja maksmise tingimused ning toetuse arvutamise alused av den 9 april 2020.

| c) | Ett kortfristigt program för frilanskonstnärer, idrottstränare och ledare för körer och dansgrupper, i enlighet med kulturministerns förordning nr 7 COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele av den 30 april 2020 och kulturministerns förordningar nr 9 COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale av den 30 april 2020 och Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord av den 26 november 2014, i dess ändrade lydelse från 2020. |
| --- | --- |

c)

Ett kortfristigt program för frilanskonstnärer, idrottstränare och ledare för körer och dansgrupper, i enlighet med kulturministerns förordning nr 7 COVID-19 haigust põhjustava koroonaviiruse levikuga seotud kriisi leevendamiseks ette nähtud toetusmeede laulu- ja tantsupeo liikumises osalevatele kollektiividele av den 30 april 2020 och kulturministerns förordningar nr 9 COVID-19 puhangust tingitud erakorraline abi kultuuri- ja spordivaldkonnale av den 30 april 2020 och Treeneri tööjõukulu toetuse määramise tingimused, sealhulgas nõuded spordialaliidule, spordiklubile ja spordikoolile ning selle omaosalusele, treeningrühmale ja treenerile, ning toetuse suuruse, jaotamise, tagasimaksmise ja tagasinõudmise kord av den 26 november 2014, i dess ändrade lydelse från 2020.

| d) | En hälsorelaterad åtgärd som möjliggjorde statliga inköp av personlig skyddsutrustning, ytterligare allmänna förnödenheter och förbrukningsmaterial, i enlighet med parlamentsakten Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus av den 15 april 2020. |
| --- | --- |

d)

En hälsorelaterad åtgärd som möjliggjorde statliga inköp av personlig skyddsutrustning, ytterligare allmänna förnödenheter och förbrukningsmaterial, i enlighet med parlamentsakten Riigi 2020. aasta lisaeelarve seadus av den 15 april 2020.

| e) | Ett kortfristigt stödsystem för sjukhus för att kompensera kostnaderna för att anställa tillfällig personal på covid-19-avdelningar och intensivvårdsavdelningar, och för att betala för läkares, sjuksköterskors och annan personals övertidsarbete, i enlighet med regeringsförordning nr 28 Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord av den 23 april 2020. |
| --- | --- |

e)

Ett kortfristigt stödsystem för sjukhus för att kompensera kostnaderna för att anställa tillfällig personal på covid-19-avdelningar och intensivvårdsavdelningar, och för att betala för läkares, sjuksköterskors och annan personals övertidsarbete, i enlighet med regeringsförordning nr 28 Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord av den 23 april 2020.

| f) | En ersättning till anställda för de första tre dagarna av sjukledighet i enlighet med regeringsförordning nr 28 Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord av den 23 april 2020. |
| --- | --- |

f)

En ersättning till anställda för de första tre dagarna av sjukledighet i enlighet med regeringsförordning nr 28 Eriolukorras Eesti Haigekassa kaudu hüvitiste ja teenuste eest maksmise tingimused ja kord av den 23 april 2020.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Estland.

Det får verkan samma dag som det delges adressaten.

Artikel 5

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 22 mars 2021.

På rådets vägnar

M. do C. ANTUNES

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 159, 20.5.2020, s. 1.

1

(2)  Riigi Teataja (RT) I, 20.3.2020, 3.

2

RT

(3)  RT I, 30.5.2020, 4.

3

(4)  RT I, 10.4.2020, 5.

4

(5)  RT I, 30.4.2020, 28.

5

(6)  RT I, 30.4.2020, 29.

6

(7)  RT I, 5.5.2020, 21.

7

(8)  RT I, 21.4.2020, 2.

8

(9)  RT I, 24.4.2020, 13.

9

(10)  RT I, 24.4.2020, 13.

10

---