# Euroopa Liidu L 127/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 127 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik14. aprill 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 127

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik14. aprill 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/598, 14. detsember 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskikaalude määramist eriotstarbelistele nõuetele (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/599, 7. aprill 2021, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (KGT)) | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/600, 7. aprill 2021, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 26 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/601, 13. aprill 2021, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2022, 2023 ja 2024, millega tagatakse vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnatakse tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (
  1
  ) | 29 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/602, 8. aprill 2021, millega nimetatakse ametisse Europoli tegevdirektori asetäitja | 42 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/603, 9. aprill 2021, millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige | 44 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/598, 14. detsember 2020, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskikaalude määramist eriotstarbelistele nõuetele (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/599, 7. aprill 2021, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (KGT))

24

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/600, 7. aprill 2021, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

26

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/601, 13. aprill 2021, ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2022, 2023 ja 2024, millega tagatakse vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnatakse tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (
  1
  )

1

29

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/602, 8. aprill 2021, millega nimetatakse ametisse Europoli tegevdirektori asetäitja

42

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/603, 9. aprill 2021, millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 14.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/598,

14. detsember 2020,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad riskikaalude määramist eriotstarbelistele nõuetele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 153 lõike 9 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sisereitingute meetodi kohaselt määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud eriotstarbeliste nõuete korral, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda hinnata makseviivituse tõenäosust või tema makseviivituse tõenäosuse hinnangud ei vasta teatavatele nõuetele, eriotstarbelistele nõuetele riskikaalud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 5, liigitades need ühte artikli 153 lõike 5 esimese lõigu tabelis 1 esitatud kategooriasse, lähtudes oma hinnangust eriotstarbelistele nõuetele seoses iga teguriga, millele on osutatud asjaomase lõike teises lõigus. Selleks et tagada ühtlustatud lähenemisviis eriotstarbeliste nõuete kategooriatesse liigitamisele, peaks sätestama, kuidas neid tegureid arvesse võtta, nähes ette väärtuste arvutamise, mille alusel saab tegureid seostada kõnealuse tabeli riskikategooriatega. Kuna eriotstarbelised nõuded kuuluvad sisereitingute meetodi kohaselt äriühingute vastu olevate riskipositsiooni klassi ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 5 sätestatud meetod sellistele riskipositsioonidele kaalude määramiseks on teatav reitingusüsteemi vorm, tuleks käesolevas määruses sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramiseks kohaldada lisaks üldeeskirjadele, mis käsitlevad riskikaalude määramist nõuetele äriühingute vastu, ja reitingusüsteemidele sisereitingute meetodi alusel kohaldatavatele muudele nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Sisereitingute meetodi kohaselt määravad krediidiasutused ja investeerimisühingud eriotstarbeliste nõuete korral, mille puhul krediidiasutus või investeerimisühing ei suuda hinnata makseviivituse tõenäosust või tema makseviivituse tõenäosuse hinnangud ei vasta teatavatele nõuetele, eriotstarbelistele nõuetele riskikaalud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikele 5, liigitades need ühte artikli 153 lõike 5 esimese lõigu tabelis 1 esitatud kategooriasse, lähtudes oma hinnangust eriotstarbelistele nõuetele seoses iga teguriga, millele on osutatud asjaomase lõike teises lõigus. Selleks et tagada ühtlustatud lähenemisviis eriotstarbeliste nõuete kategooriatesse liigitamisele, peaks sätestama, kuidas neid tegureid arvesse võtta, nähes ette väärtuste arvutamise, mille alusel saab tegureid seostada kõnealuse tabeli riskikategooriatega. Kuna eriotstarbelised nõuded kuuluvad sisereitingute meetodi kohaselt äriühingute vastu olevate riskipositsiooni klassi ning määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõikes 5 sätestatud meetod sellistele riskipositsioonidele kaalude määramiseks on teatav reitingusüsteemi vorm, tuleks käesolevas määruses sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramiseks kohaldada lisaks üldeeskirjadele, mis käsitlevad riskikaalude määramist nõuetele äriühingute vastu, ja reitingusüsteemidele sisereitingute meetodi alusel kohaldatavatele muudele nõuetele.

| (2) | Selleks et krediidiasutused ja investeerimisühingud saaksid kõiki neid tegureid nõuetekohaselt kohaldada, peaks täpsemalt määratlema nende alamtegurid, et selgitada iga olukorra hindamiskriteeriume. Alamtegurite nõuetekohaseks hindamiseks on vaja täpsemalt määratleda teatavate alamtegurite komponendid. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et krediidiasutused ja investeerimisühingud saaksid kõiki neid tegureid nõuetekohaselt kohaldada, peaks täpsemalt määratlema nende alamtegurid, et selgitada iga olukorra hindamiskriteeriume. Alamtegurite nõuetekohaseks hindamiseks on vaja täpsemalt määratleda teatavate alamtegurite komponendid.

| (3) | Selleks et võtta arvesse Baseli pangajärelevalve komitee poolt Basel II raamistikus kindlaks määratud rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramise kohta (2) ning eriotstarbeliste nõuete suurt mitmekesisust, peaks tegurite kohaldamisel iga eriotstarbelise nõude liigi suhtes kohaldama erinevaid hindamiskriteeriume. Enne eriotstarbelisele nõudele riskikaalu määramist peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud hindama, millisele neist klassidest eriotstarbeline nõue kõige täpsemini vastab. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võtta arvesse Baseli pangajärelevalve komitee poolt Basel II raamistikus kindlaks määratud rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramise kohta (2) ning eriotstarbeliste nõuete suurt mitmekesisust, peaks tegurite kohaldamisel iga eriotstarbelise nõude liigi suhtes kohaldama erinevaid hindamiskriteeriume. Enne eriotstarbelisele nõudele riskikaalu määramist peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud hindama, millisele neist klassidest eriotstarbeline nõue kõige täpsemini vastab.

| (4) | Kui võlgnik on makseviivituses, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud vastavalt Basel II raamistikule määrama eriotstarbelisele nõudele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 tabelis 1 esitatud riskikaalu 5. kategooria ning kõrgeima oodatava kahju kategooria, st selle määruse artikli 158 lõike 6 tabelis 2 esitatud 5. kategooria. |
| --- | --- |

(4)

Kui võlgnik on makseviivituses, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud vastavalt Basel II raamistikule määrama eriotstarbelisele nõudele määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 tabelis 1 esitatud riskikaalu 5. kategooria ning kõrgeima oodatava kahju kategooria, st selle määruse artikli 158 lõike 6 tabelis 2 esitatud 5. kategooria.

| (5) | Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid igale tegurile kategooria omistamisel lähtuma üldhinnangust, võttes arvesse teguri alamteguritele omistatud kategooriaid ning iga alamteguri suhtelist tähtsust konkreetse eriotstarbelise nõude liigi jaoks. Sama menetlust tuleks järgida alamteguritele kategooria omistamisel, kui alamtegur on täpsemalt määratletud alamtegurite komponentides. |
| --- | --- |

(5)

Krediidiasutused ja investeerimisühingud peaksid igale tegurile kategooria omistamisel lähtuma üldhinnangust, võttes arvesse teguri alamteguritele omistatud kategooriaid ning iga alamteguri suhtelist tähtsust konkreetse eriotstarbelise nõude liigi jaoks. Sama menetlust tuleks järgida alamteguritele kategooria omistamisel, kui alamtegur on täpsemalt määratletud alamtegurite komponentides.

| (6) | Selleks et saavutada eriotstarbeliste nõuete kategooriasse liigitamisel võimalikult suur täpsus ja järjepidevus, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud omistama kaalu igale tegurile, võttes arvesse selle suhtelist tähtsust eriotstarbelise nõude liigi jaoks, ning arvutama teguritele omistatud kategooriate väärtuste kaalutud keskmise. Tagamaks, et kaalude määramine krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt toimuks piisavalt usaldusväärselt, peaks igale tegurile määratavale kaalule sätestama alam- ja ülempiiri. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et saavutada eriotstarbeliste nõuete kategooriasse liigitamisel võimalikult suur täpsus ja järjepidevus, peaksid krediidiasutused ja investeerimisühingud omistama kaalu igale tegurile, võttes arvesse selle suhtelist tähtsust eriotstarbelise nõude liigi jaoks, ning arvutama teguritele omistatud kategooriate väärtuste kaalutud keskmise. Tagamaks, et kaalude määramine krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt toimuks piisavalt usaldusväärselt, peaks igale tegurile määratavale kaalule sätestama alam- ja ülempiiri.

| (7) | Määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud sisereitingute meetodi alusel riskikaalude määramise üldiselt dokumenteerima. Selleks et pädevatel asutustel oleks lihtsam kontrollida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 teises lõigus osutatud eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramise eeskirjade nõuetekohast kohaldamist, peaks kõnealustele nõuetele riskikaalude määramiseks sätestama teatavad konkreetsed dokumenteerimisnõuded. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 575/2013 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud sisereitingute meetodi alusel riskikaalude määramise üldiselt dokumenteerima. Selleks et pädevatel asutustel oleks lihtsam kontrollida määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 teises lõigus osutatud eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramise eeskirjade nõuetekohast kohaldamist, peaks kõnealustele nõuetele riskikaalude määramiseks sätestama teatavad konkreetsed dokumenteerimisnõuded.

| (8) | Käesolev määrus põhineb suures osas rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditel eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramise kohta. Eriotstarbeliste nõuete mitmekesisust ning iseärasusi arvestades ei pruugi käesolev määrus hõlmata kõiki riskitegureid, mis on teatavat liiki nõuete osas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punkti 2 tähenduses või üksikute eriotstarbeliste nõuete osas krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt igapäevases äritegevuses tuvastatud. Arvestades, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõike 2 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud võlgnike ja tehingute reitinguklassidesse või kogumitesse jagamisel arvesse võtma kogu asjakohast teavet, peaks krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõudma, et nad võtaksid arvesse iga täiendavat riskitegurit ning kaaluksid seda koos eriotstarbeliste nõuete raamistiku alamteguriga, mis vastab kõige paremini riskitegurile. Kui seda tehakse üksiku eriotstarbelise nõude puhul, tuleks seda käsitada korrigeerimisena määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 3 tähenduses. Krediidiasutus või investeerimisühing peaks dokumenteerima, miks oli asjakohane võtta arvesse täiendavaid riskitegureid, ning seda põhjendama. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus põhineb suures osas rahvusvaheliselt kokkulepitud standarditel eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramise kohta. Eriotstarbeliste nõuete mitmekesisust ning iseärasusi arvestades ei pruugi käesolev määrus hõlmata kõiki riskitegureid, mis on teatavat liiki nõuete osas määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punkti 2 tähenduses või üksikute eriotstarbeliste nõuete osas krediidiasutuste ja investeerimisühingute poolt igapäevases äritegevuses tuvastatud. Arvestades, et määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõike 2 kohaselt peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud võlgnike ja tehingute reitinguklassidesse või kogumitesse jagamisel arvesse võtma kogu asjakohast teavet, peaks krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt nõudma, et nad võtaksid arvesse iga täiendavat riskitegurit ning kaaluksid seda koos eriotstarbeliste nõuete raamistiku alamteguriga, mis vastab kõige paremini riskitegurile. Kui seda tehakse üksiku eriotstarbelise nõude puhul, tuleks seda käsitada korrigeerimisena määruse (EL) nr 575/2013 artikli 172 lõike 3 tähenduses. Krediidiasutus või investeerimisühing peaks dokumenteerima, miks oli asjakohane võtta arvesse täiendavaid riskitegureid, ning seda põhjendama.

| (9) | Sisereitingute meetodi korrigeerimisi käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka eriotstarbeliste nõuete suhtes. Seetõttu on krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lubatud erandjuhtudel mitte kohaldada teatavat alamtegurit või alamteguri komponenti teatava eriotstarbelise nõude suhtes, kui nad leiavad, et see ei ole asjakohane. Samuti peaks krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olema lubatud erandjuhtudel mitte kohaldada teatavat alamtegurit või alamteguri komponenti kõikide eriotstarbeliste nõuete suhtes, mis kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 2 määratletud riskipositsioonide liiki, kui asjaomane alamtegur või alamteguri komponent ei ole sellist liiki eriotstarbeliste nõuete puhul asjakohane riskitegur. Krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt peaks nõudma, et nad dokumenteeriksid alamteguri või alamteguri komponendi mittekohaldamise otsuse ning seda põhjendaksid. |
| --- | --- |

(9)

Sisereitingute meetodi korrigeerimisi käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka eriotstarbeliste nõuete suhtes. Seetõttu on krediidiasutustel ja investeerimisühingutel lubatud erandjuhtudel mitte kohaldada teatavat alamtegurit või alamteguri komponenti teatava eriotstarbelise nõude suhtes, kui nad leiavad, et see ei ole asjakohane. Samuti peaks krediidiasutustel ja investeerimisühingutel olema lubatud erandjuhtudel mitte kohaldada teatavat alamtegurit või alamteguri komponenti kõikide eriotstarbeliste nõuete suhtes, mis kuuluvad määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 2 määratletud riskipositsioonide liiki, kui asjaomane alamtegur või alamteguri komponent ei ole sellist liiki eriotstarbeliste nõuete puhul asjakohane riskitegur. Krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt peaks nõudma, et nad dokumenteeriksid alamteguri või alamteguri komponendi mittekohaldamise otsuse ning seda põhjendaksid.

| (10) | Krediidiasutustele ja investeerimisühingutele peaks andma piisavalt aega, et kohandada oma reitingusüsteeme eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramiseks, et täita käesolevas määruses sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(10)

Krediidiasutustele ja investeerimisühingutele peaks andma piisavalt aega, et kohandada oma reitingusüsteeme eriotstarbelistele nõuetele riskikaalude määramiseks, et täita käesolevas määruses sätestatud eeskirju.

| (11) | Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev määrus põhineb Euroopa Pangandusjärelevalve poolt komisjonile esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõul.

| (12) | Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Pangandusjärelevalve on korraldanud avalikud konsultatsioonid käesoleva määruse aluseks olevate regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu kohta, analüüsinud võimalikke seonduvaid kulusid ja tulusid ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (3) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eriotstarbeliste nõuete eri klasside suhtes kohaldatavad hindamiskriteeriumid

1.   Kui eriotstarbelise nõude eesmärk on suurte, keerukate ja kallite rajatiste, sealhulgas eelkõige elektrijaamade, keemiatehaste, kaevanduste, transporditaristu, keskkonna ja telekommunikatsioonitaristu arendamise või omandamise rahastamine ning varadelt teenitavaks tuluks on raha, mis saadakse rajatise toodangu lepingutelt ühelt või mitmelt isikult, kes ei ole sponsori juhtimise all (edaspidi „projektide rahastamise riskipositsioonid“), kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 teise lõigu kohaselt riskikaalude määramisel selle riskipositsioonide klassi suhtes I lisas sätestatud hindamiskriteeriume.

2.   Kui eriotstarbelise nõude eesmärk on kinnisvara, sealhulgas eelkõige üüritavate kontorihoonete, jaemüügipinna, mitmepereelamute, tööstus- või laoruumide, hotellide ja maa arendamise või omandamise rahastamine ning kinnisvaralt teenitavaks tuluks on üüri- või rendimaksed või sellise kinnisvara müügilt teenitav tulu ühelt või mitmelt kolmandalt isikult (edaspidi „kinnisvara riskipositsioonid“), kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 teise lõigu kohaselt riskikaalude määramisel selle riskipositsioonide klassi suhtes II lisas sätestatud hindamiskriteeriume.

3.   Kui eriotstarbelise nõude eesmärk on materiaalse vara, sealhulgas eelkõige laevade, õhusõidukite, satelliitide, mootorvagunite ja sõidukiparkide soetamise rahastamine ning varadelt teenitavaks tuluks on üüri- või rendimaksed ühelt või mitmelt kolmandalt isikult (edaspidi „objektide rahastamise riskipositsioonid“), kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 teise lõigu kohaselt riskikaalude määramisel selle riskipositsioonide klassi suhtes III lisas sätestatud hindamiskriteeriume.

4.   Kui eriotstarbelise nõude eesmärk on börsil kaubeldavate kaupade, sealhulgas eelkõige toornafta, metallide või põllukultuuride reservide, varude või nõuete rahastamine ning asjaomastelt reservidelt, varudelt või nõuetelt teenitavaks tuluks on kauba müügilt teenitav tulu (edaspidi „kaupade rahastamise riskipositsioonid“), kohaldavad krediidiasutused ja investeerimisühingud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 teise lõigu kohaselt riskikaalude määramisel selle riskipositsioonide klassi suhtes IV lisas sätestatud hindamiskriteeriume.

Artikkel 2

Hindamine teguri tasandil ja riskikaalu määramine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud omistavad üldhinnangu alusel igale lisas sätestatud tegurile kategooria, mida kohaldatakse eriotstarbelise nõude klassi suhtes kooskõlas artikliga 1. Krediidiasutus või investeerimisühing võtab igale tegurile kategooria omistamisel arvesse igale kohaldatavale alamtegurile artiklite 3 ja 4 kohaselt omistatud kategooriaid ning iga alamteguri suhtelist tähtsust määruse (EL) nr 575/2013 artikli 142 lõike 1 punktis 2 määratletud eriotstarbelise nõude liigi jaoks.

2.   Krediidiasutus või investeerimisühing määrab igale tegurile kaalu, mis ei ole väiksem kui 5 % ega suurem kui 60 %, võttes arvesse selle suhtelist tähtsust eriotstarbelise nõude liigi jaoks.

3.   Krediidiasutus või investeerimisühing arvutab kõikide lõike 1 kohaselt teguritele omistatud kategooriate kaalutud keskmise, kasutades lõike 2 kohaselt määratud kaalusid. Kui kaalutud keskmine on kümnendmurd, ümardavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle arvu lähima kardinaalarvuni.

4.   Krediidiasutus või investeerimisühing määrab eriotstarbelise nõude määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 tabelis 1 sätestatud kategooriasse, mille number vastab lõike 3 kohaselt arvutatud kaalutud keskmisele.

Artikkel 3

Hindamine alamtegurite tasandil

1.   Kui I, II, III või IV lisas loetletud teguri alamtegur ei ole alamteguri komponentides täpsemalt määratletud, omistab krediidiasutus või investeerimisühing alamtegurile kategooria selle alamteguri jaoks sätestatud hindamiskriteeriumide alusel.

2.   Kui I, II, III või IV lisas loetletud teguri alamtegur on täpsemalt määratletud alamtegurite komponentides, siis krediidiasutus või investeerimisühing:

| a) | omistab igale alamteguri komponendile kategooria selle alamteguri komponendi jaoks sätestatud hindamiskriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

a)

omistab igale alamteguri komponendile kategooria selle alamteguri komponendi jaoks sätestatud hindamiskriteeriumide alusel;

| b) | omistab alamtegurile kategooria üldhinnangu alusel, milles võetakse arvesse punkti a kohaselt omistatud kategooriaid ning iga alamteguri komponendi suhtelist tähtsust eriotstarbelise nõude liigi jaoks. |
| --- | --- |

b)

omistab alamtegurile kategooria üldhinnangu alusel, milles võetakse arvesse punkti a kohaselt omistatud kategooriaid ning iga alamteguri komponendi suhtelist tähtsust eriotstarbelise nõude liigi jaoks.

3.   Kui krediidiasutus või investeerimisühing võtab teatavat liiki eriotstarbeliste nõuete puhul määruse (EL) nr 575/2013 artikli 171 lõike 2 kohaselt arvesse täiendavat asjakohast teavet (edaspidi „täiendav riskitegur“), käsitleb ta seda koos alamteguriga, mis vastab kõige paremini asjaomasele täiendavale riskitegurile.

4.   Kui erandjuhtudel ei ole alamtegur või alamteguri komponent asjakohane kõikide eriotstarbeliste nõuete puhul, mis kuuluvad teatavat liiki eriotstarbeliste nõuete hulka, võib krediidiasutus või investeerimisühing otsustada seda alamtegurit või alamteguri komponenti mitte kohaldada seda liiki eriotstarbeliste nõuete suhtes.

Artikkel 4

Kriteeriumide kattuvus alamtegurite ja alamtegurite komponentide tasandil

Kui alamteguril või alamteguri komponendil on kahes või enamas kategoorias ühesugused hindamiskriteeriumid (edaspidi „kattuvad kriteeriumid“) ja eriotstarbeline laenunõue vastab nendele kattuvatele kriteeriumidele, omistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud sellele alamtegurile või alamteguri komponendile kategooria järgmiselt:

| a) | kui kattuvad kriteeriumid esinevad kahes kategoorias, omistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kategooria, mis on kahest kategooriast kõrgem; |
| --- | --- |

a)

kui kattuvad kriteeriumid esinevad kahes kategoorias, omistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kategooria, mis on kahest kategooriast kõrgem;

| b) | kui kattuvad kriteeriumid esinevad kolmes kategoorias, omistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kategooria, mis on kolmest kategooriast madalaima ja kõrgeima vahel. |
| --- | --- |

b)

kui kattuvad kriteeriumid esinevad kolmes kategoorias, omistavad krediidiasutused ja investeerimisühingud kategooria, mis on kolmest kategooriast madalaima ja kõrgeima vahel.

Artikkel 5

Võlgniku makseviivitus

Kui võlgnik on makseviivituses määruse (EL) nr 575/2013 artikli 178 tähenduses, määrab krediidiasutus või investeerimisühing erandina artiklitest 1–4 eriotstarbelisele nõudele nimetatud määruse artikli 153 lõike 5 tabelis 1 sätestatud 5. kategooria riskikaalu.

Artikkel 6

Dokumenteerimine

1.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud dokumenteerivad järgmise teabe iga eriotstarbeliste nõuete liigi kohta, millele nad määravad riskikaalud vastavalt käesolevale määrusele:

| a) | igale tegurile kaalu määramine vastavalt artikli 2 lõikele 2 ning selle määramise põhjendus; |
| --- | --- |

a)

igale tegurile kaalu määramine vastavalt artikli 2 lõikele 2 ning selle määramise põhjendus;

| b) | vajaduse korral täiendavate riskitegurite kirjeldus ja põhjendus nende arvessevõtmiseks kooskõlas artikli 3 lõikega 3; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral täiendavate riskitegurite kirjeldus ja põhjendus nende arvessevõtmiseks kooskõlas artikli 3 lõikega 3;

| c) | vajaduse korral põhjendus, miks otsustati teatavat alamtegurit või alamteguri komponenti mitte kohaldada kooskõlas artikli 3 lõikega 4. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral põhjendus, miks otsustati teatavat alamtegurit või alamteguri komponenti mitte kohaldada kooskõlas artikli 3 lõikega 4.

2.   Krediidiasutused ja investeerimisühingud dokumenteerivad järgmise teabe iga eriotstarbelise nõude kohta, millele nad määravad riskikaalud vastavalt käesolevale määrusele:

| a) | artiklis 1 sätestatud eriotstarbelise nõude klass; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 sätestatud eriotstarbelise nõude klass;

| b) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 esimese lõigu tabeli 1 kategooria, millesse eriotstarbeline nõue on määratud; |
| --- | --- |

b)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 esimese lõigu tabeli 1 kategooria, millesse eriotstarbeline nõue on määratud;

| c) | määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 esimese lõigu tabelis 1 osutatud järelejäänud tähtaeg; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) nr 575/2013 artikli 153 lõike 5 esimese lõigu tabelis 1 osutatud järelejäänud tähtaeg;

| d) | eriotstarbelise nõude hindamine artiklites 2–5 sätestatud menetluse igas etapis, mille tulemusel määrati riskipositsioonile riskikaal. |
| --- | --- |

d)

eriotstarbelise nõude hindamine artiklites 2–5 sätestatud menetluse igas etapis, mille tulemusel määrati riskipositsioonile riskikaal.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 14. aprillist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 27.6.2013, lk 1.

1

(2)  
  „International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards, A Revised Framework, Comprehensive Version“, juuni 2006.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

3

---

I LISA

Projektide rahastamise riskipositsioonide hindamiskriteeriumid

| | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegur: majanduslik tugevus | | | | |
| a) | Alamtegur: turutingimused |

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

Tegur: majanduslik tugevus

a)

Alamtegur: turutingimused

Vähesed konkureerivad tarnijad või märkimisväärne ja püsiv eelis asukoha, kulude või tehnoloogia osas. Nõudlus on suur ja kasvab.

Vähesed konkureerivad tarnijad või keskmisest parem asukoht või tehnoloogia või väiksemad kulud, kuid selline olukord ei pruugi kesta. Nõudlus on suur ja stabiilne.

Projektil ei ole asukoha, kulude ega tehnoloogiaga seotud eeliseid. Nõudlus on piisav ja stabiilne.

Projekti asukoht või tehnoloogia on keskmisest halvem või kulud suuremad. Nõudlus on väike ja väheneb.

| b) | Alamtegur: finantssuhtarvud (nt võla teenindamise kattekordaja,  (1) intressikulude kattekordaja,  (2) laenuperioodi kattekordaja  (3) ning võla ja omakapitali suhe) |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: finantssuhtarvud (nt võla teenindamise kattekordaja,  (1) intressikulude kattekordaja,  (2) laenuperioodi kattekordaja  (3) ning võla ja omakapitali suhe)

Projekti riskitaseme kohta tugevad finantssuhtarvud; väga kindlad majanduslikud eeldused.

Projekti riskitaseme kohta tugevad kuni vastuvõetavad finantssuhtarvud; usaldusväärsed projekti majanduslikud eeldused.

Projekti riskitaseme kohta standardsed finantssuhtarvud.

Projekti riskitaseme kohta agressiivsed finantssuhtarvud.

| c) | Alamtegur: stressianalüüs, mis põhineb laenu kehtivusaja jooksul teenitaval tulul  (4) |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: stressianalüüs, mis põhineb laenu kehtivusaja jooksul teenitaval tulul  (4)

Projekt suudab täita oma rahalisi kohustusi püsivates, tõsiselt pingelistes majanduslikes või sektoripõhistes tingimustes.

Projekt suudab täita oma rahalisi kohustusi tavapärastes pingelistes majanduslikes või sektoripõhistes tingimustes. Projekt võib sattuda makseviivitusse ainult ränkades majandustingimustes.

Projekt on haavatav pingete suhtes, mis ei ole majandustsükli jooksul haruldased, ning võib majanduslanguse korral makseviivitusse sattuda.

Kui tingimused peatselt ei parane, võib projekt sattuda makseviivitusse.

| d) | Alamtegur: finantsstruktuur |
| --- | --- |

d)

Alamtegur: finantsstruktuur

| • | Amortisatsioonigraafik (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Amortisatsioonigraafik (alamteguri komponent)

Bullet-tagasimakseta võla amortiseerimine.

Bullet-tagasimakseta või mittemärkimisväärse bullet-tagasimaksega võla amortiseerimine.

Piiratud bullet-maksega võla tagasimaksete amortiseerimine.

Bullet-tagasimakse või suure bullet-tagasimaksega võla tagasimaksete amortiseerimine.

| • | Turu-/tsükli- ja refinantseerimisrisk (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Turu-/tsükli- ja refinantseerimisrisk (alamteguri komponent)

Turu- või tsüklirisk puudub või on väga piiratud, sest eeldatavad rahavood katavad kõik tulevased laenu tagasimaksed laenu kehtivusajal ning rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel ei ole märkimisväärseid viivitusi.

Refinantseerimisrisk puudub või on väga väike.

Turu- või tsüklirisk on piiratud, sest eeldatavad rahavood katavad enamiku tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal ning rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel ei ole märkimisväärseid viivitusi.

Refinantseerimisrisk on väike.

Turu- või tsüklirisk on mõõdukas, sest eeldatavad rahavood katavad ainult osa tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal või esineb rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel märkimisväärseid viivitusi.

Keskmine refinantseerimisrisk.

Turu- või tsüklirisk on märkimisväärne, sest eeldatavad rahavood katavad ainult väikese osa tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal või esineb rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel märkimisväärseid viivitusi.

Suur refinantseerimisrisk.

| e) | Alamtegur: valuutarisk |
| --- | --- |

e)

Alamtegur: valuutarisk

Valuutarisk puudub, sest laenu valuuta ei erine projekti tulude valuutast või valuutarisk on täielikult maandatud.

Valuutarisk puudub, sest laenu valuuta ei erine projekti tulude valuutast või valuutarisk on täielikult maandatud.

Laenu valuuta erineb projekti tulu valuutast, kuid valuutariski peetakse väikeseks, sest vahetuskurss on stabiilne või valuutarisk on suures osas maandatud.

Laenu valuuta erineb projekti tulu valuutast ning valuutariski peetakse suureks, sest vahetuskurss on volatiilne ning valuutarisk ei ole suures osas maandatud.

Tegur: poliitiline ja õiguskeskkond

| a) | Alamtegur: poliitiline risk, sealhulgas ülekanderisk, võttes arvesse projekti liiki ja riski maandavaid tegureid |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: poliitiline risk, sealhulgas ülekanderisk, võttes arvesse projekti liiki ja riski maandavaid tegureid

Väga väike risk; vajaduse korral tugevad riskimaandusinstrumendid.

Väike risk; vajaduse korral rahuldavad riskimaandusinstrumendid.

Mõõdukas risk; keskmised riskimaandusinstrumendid.

Suur risk; riskimaandusinstrumendid puuduvad või on nõrgad.

| b) | Alamtegur: vääramatu jõu risk (sõda, rahvarahutused jms) |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: vääramatu jõu risk (sõda, rahvarahutused jms)

Vääramatu jõu risk puudub või on väga väike.

Piiratud vääramatu jõu risk.

Märkimisväärne vääramatu jõu risk, mis ei ole piisavalt maandatud.

Märkimisväärne vääramatu jõu risk, mis ei ole maandatud.

| c) | Alamtegur: valitsuse toetus ja projekti tähtsus riigi jaoks pikas perspektiivis |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: valitsuse toetus ja projekti tähtsus riigi jaoks pikas perspektiivis

Riigi jaoks strateegilise tähtsusega projekt (eelistatavalt ekspordile suunatud). Valitsuse toetus on tugev.

Projekti käsitatakse riigi jaoks olulisena. Valitsuse toetus on üsna tugev.

Projekt ei pruugi olla strateegiline, kuid toob riigile vaieldamatut kasu. Valitsuse toetus ei pruugi olla selge.

Projekt ei ole riigi jaoks oluline. Valitsuse toetus puudub või on nõrk.

| d) | Alamtegur: õigusliku ja regulatiivse keskkonna stabiilsus (seaduse muutmise oht) |
| --- | --- |

d)

Alamtegur: õigusliku ja regulatiivse keskkonna stabiilsus (seaduse muutmise oht)

Soodne ja stabiilne regulatiivne keskkond pikas perspektiivis.

Soodne ja stabiilne regulatiivne keskkond keskpikas perspektiivis.

Regulatiivseid muudatusi saab prognoosida keskmise kindlusega.

Praegused või tulevased regulatiivsed küsimused võivad projekti mõjutada.

| e) | Alamtegur: kogu vajaliku toe hankimine ja heakskiidu saamine sellise vabastuse saamiseks kohaliku sisu suhtes kohaldatavatest õigusaktidest |
| --- | --- |

e)

Alamtegur: kogu vajaliku toe hankimine ja heakskiidu saamine sellise vabastuse saamiseks kohaliku sisu suhtes kohaldatavatest õigusaktidest

Tugev

Rahuldav

Keskmine

Nõrk

| f) | Alamtegur: lepingute, tagatiste ja garantiide täitmisele pööratavus |
| --- | --- |

f)

Alamtegur: lepingute, tagatiste ja garantiide täitmisele pööratavus

Lepingud, tagatised ja garantiid on täitmisele pööratavad.

Lepingud, tagatised ja garantiid on täitmisele pööratavad.

Lepinguid, tagatisi ja garantiisid käsitatakse täitmisele pööratavatena isegi juhul, kui esineb teatavaid vähemolulisi kitsaskohti.

Lepingute, tagatiste ja garantiide tegeliku täitmisele pööratavusega seotud olulised kitsaskohad on lahendamata.

Tegur: tehingu tunnused

| a) | Alamtegur: projekteerimis- ja tehnoloogiarisk |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: projekteerimis- ja tehnoloogiarisk

Täielikult tõestatud tehnoloogia ja projekt.

Täielikult tõestatud tehnoloogia ja projekt.

Tõestatud tehnoloogia ja projekt – algusjärgu probleeme aitab ületada tugev realiseerimispakett.

Katsetamata tehnoloogia ja projekt; tehnoloogiaga seotud probleemid ja/või keeruline projektlahendus.

| b) | Alamtegur: ehitamisega seotud risk |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: ehitamisega seotud risk

| • | Lubade taotlemine ja koha valik (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Lubade taotlemine ja koha valik (alamteguri komponent)

Kõik load on hangitud.

Mõned load on veel hankimata, kuid nende saamist peetakse väga tõenäoliseks.

Mõned load on veel hankimata, kuid loamenetlus on täpselt määratletud ja käsitletav rutiinsena.

Olulised load on veel hankimata ning nende saamine ei ole käsitletav rutiinina. Võimalik on oluliste tingimuste lisandumine.

| • | Ehituslepingu liik (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Ehituslepingu liik (alamteguri komponent)

Fikseeritud hinna ja kuupäevaga valmisehituse leping (insener-tehnilise projekteerimise ja hankeleping)  (5).

Fikseeritud hinna ja kuupäevaga valmisehituse leping (insener-tehnilise projekteerimise ja hankeleping).

Fikseeritud hinna ja kuupäevaga valmisehitamise leping, mis on sõlmitud ühe või mitme töövõtjaga.

Fikseeritud hinnaga valmisehitamise leping puudub või on sõlmitud osaliselt ja/või mitme töövõtja koordineerimisega seotud küsimused.

| • | Tõenäosus, et projekt viiakse lõpule kokkulepitud aja jooksul ja kokkulepitud hinnaga (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Tõenäosus, et projekt viiakse lõpule kokkulepitud aja jooksul ja kokkulepitud hinnaga (alamteguri komponent)

On peaaegu kindel, et projekt viiakse lõpule kokkulepitud aja jooksul ja kokkulepitud hinnaga.

On väga tõenäoline, et projekt viiakse lõpule kokkulepitud aja jooksul ja kokkulepitud hinnaga.

Ei ole kindel, kas projekt viiakse lõpule kokkulepitud aja jooksul ja kokkulepitud hinnaga.

On märke, et projekti ei viida lõpule kokkulepitud aja jooksul ja kokkulepitud hinnaga.

| • | Lõpuleviimisgarantiid  (6) või leppetrahvid  (7) (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Lõpuleviimisgarantiid  (6) või leppetrahvid  (7) (alamteguri komponent)

Finantsvahenditega tagatud oluline leppetrahv ja/või suurepärase finantssuutlikkusega sponsorite tugev lõpuleviimisgarantii.

Finantsvahenditega tagatud märkimisväärne leppetrahv ja/või hea finantssuutlikkusega sponsorite lõpuleviimisgarantii.

Finantsvahenditega tagatud piisav leppetrahv ja/või hea finantssuutlikkusega sponsorite lõpuleviimisgarantii.

Ebapiisav või finantsvahenditega tagamata leppetrahv või nõrk lõpuleviimisgarantii.

| • | Töövõtja varasemad kogemused ja majanduslik tugevus sarnaste projektide ehitamisel (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Töövõtja varasemad kogemused ja majanduslik tugevus sarnaste projektide ehitamisel (alamteguri komponent)

Tugevad

Head

Rahuldavad

Nõrgad

| c) | Alamtegur: operatsioonirisk |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: operatsioonirisk

| • | Käitus- ja hoolduslepingute ulatus, laad ja keerukus (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Käitus- ja hoolduslepingute ulatus, laad ja keerukus (alamteguri komponent)

Tugev pikaajaline käitus- ja hooldusleping,  (8) eelistatavalt lepinguliste tulemuslikkuse stiimulitega,  (9) ja/või käituse ja hoolduse reservikontod,  (10) kuigi käitus- ja hooldusleping ei ole nõutava hoolduse teostamiseks ilmtingimata vajalik, sest käitus- ja hooldustegevus on lihtsasti mõistetav ja läbipaistev.

Käitus- ja hooldustegevus on suhteliselt lihtsasti mõistetav ja läbipaistev ning sõlmitud on pikaajaline käitus- ja hooldusleping ja/või avatud käituse ja hoolduse reservikonto.

Käitus- ja hooldustegevus on keerukas ning käitus- ja hoolduslepingu sõlmimine on vajalik. Sõlmitud on piiratud pikaajaline käitus- ja hooldusleping ja/või avatud reservikonto.

Käitus- ja hooldustegevus on keerukas ja käitus- ja hoolduslepingu sõlmimine on rangelt vajalik. Käitus- ja hoolduslepingut ei ole sõlmitud. Seetõttu on suur tegevuskulude ülekulude risk, mida riski maandavad tegurid ei maanda.

| • | Käitaja asjatundlikkus, varasemad kogemused ja majanduslik tugevus (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Käitaja asjatundlikkus, varasemad kogemused ja majanduslik tugevus (alamteguri komponent)

Sponsorite väga tugev või pühendunud tehniline abi.

Tugev

Vastuvõetav

Piiratud/nõrk või kohalikust omavalitsusest sõltuv kohalik käitaja.

| d) | Alamtegur: müügitulu hindamine, sealhulgas väljaosturisk  (11) |
| --- | --- |

d)

Alamtegur: müügitulu hindamine, sealhulgas väljaosturisk  (11)

| • | Kui stabiilne on lepinguline tulu (nt väljaostulepingud,  (12) kontsessioonilepingud, avaliku ja erasektori partnerluse tuluvood ja muu lepinguline tulu)? Milline on lõpetamissätete kvaliteet  (13)? (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Kui stabiilne on lepinguline tulu (nt väljaostulepingud,  (12) kontsessioonilepingud, avaliku ja erasektori partnerluse tuluvood ja muu lepinguline tulu)? Milline on lõpetamissätete kvaliteet  (13)? (alamteguri komponent)

Tulu stabiilsus on väga hea.

Tulu stabiilsus on hea.

Tulu stabiilsus on rahuldav.

Projektilt teenitav tulu ei ole kindel ning on märke, et osa tulust võib jääda saamata.

| • | Kui on sõlmitud võta-või-maksa-leping  (14) või fikseeritud hinnaga väljaostuleping (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Kui on sõlmitud võta-või-maksa-leping  (14) või fikseeritud hinnaga väljaostuleping (alamteguri komponent)

Väljaostja krediidivõimelisus on väga hea; tugevad lõpetamissätted; lepingu kehtivusaeg on võla tähtajast tunduvalt pikem.

Väljaostja krediidivõimelisus on hea; tugevad lõpetamissätted; lepingu kehtivusaeg on võla tähtajast pikem.

Väljaostja finantsseisund on aktsepteeritav; tavapärased lõpetamissätted; lepingu kehtivusaeg vastab üldiselt võla tähtajale.

Nõrk väljaostja; nõrgad lõpetamissätted; lepingu kehtivusaeg ei ole võla tähtajast pikem.

| • | Kui ei ole sõlmitud võta-või-maksa-lepingut või kindlaksmääratud hinnaga väljaostulepingut (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Kui ei ole sõlmitud võta-või-maksa-lepingut või kindlaksmääratud hinnaga väljaostulepingut (alamteguri komponent)

Projekti raames toodetakse esmaseid teenuseid või kaupa, mida müüakse laialdaselt maailmaturul; toodangut on prognoositava hinnaga kerge realiseerida, isegi varasemast väiksema turukasvu tingimustes.

Projekti raames toodetakse esmaseid teenuseid või kaupa, mida müüakse laialdaselt piirkondlikul turul, kus seda on prognoositava hinnaga kerge realiseerida varasema turukasvu tingimustes.

Kaupa müüakse piiratud turul, kus seda on võimalik realiseerida vaid prognoositavast madalama hinnaga.

Nõudlus projekti toodangu järele on vaid ühel või mõnel ostjal või projekti toodangut ei müüda tavaliselt organiseeritud turul.

| e) | Alamtegur: tarnerisk |
| --- | --- |

e)

Alamtegur: tarnerisk

| • | Lähteainete hinna-, koguse ja transpordirisk; tarnija varasemad kogemused ja majanduslik tugevus (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Lähteainete hinna-, koguse ja transpordirisk; tarnija varasemad kogemused ja majanduslik tugevus (alamteguri komponent)

Pikaajaline tarneleping suurepärase finantssuutlikkusega tarnijaga.

Pikaajaline tarneleping hea finantssuutlikkusega tarnijaga.

Pikaajaline tarneleping hea finantssuutlikkusega tarnijaga – teatav hinnarisk võib säilida.

Lühiajaline tarneleping või pikaajaline tarneleping majanduslikult nõrga tarnijaga – teatav hinnarisk kindlasti säilib.

| • | Reserviriskid  (15) (nt loodusvarade arendamine) (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Reserviriskid  (15) (nt loodusvarade arendamine) (alamteguri komponent)

Sõltumatult auditeeritud, tõestatud ja väljaarendatud reservid, mis tunduvalt ületavad projekti perioodi nõudeid.

Sõltumatult auditeeritud, tõestatud ja väljaarendatud reservid, mis ületavad projekti perioodi nõudeid.

Tõendatud reservid, millega suudetakse võla tähtaja jooksul projekti piisavalt teenindada.

Projekt tugineb teataval määral potentsiaalsetele ja väljaarendamata reservidele.

Tegur: sponsori (sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse) tugevus

| a) | Alamtegur: sponsori majanduslik tugevus |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: sponsori majanduslik tugevus

Väga hea finantssuutlikkusega tugev sponsor.

Hea finantssuutlikkusega hea sponsor.

Piisava finantssuutlikkusega sponsor.

Selgete finantsnõrkustega nõrk sponsor.

| b) | Alamtegur: sponsori varasemad kogemused ja riigi-/sektoripõhine kogemus |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: sponsori varasemad kogemused ja riigi-/sektoripõhine kogemus

Väga heade varasemate kogemuste ja riigi-/sektoripõhise kogemusega sponsor.

Rahuldavate varasemate kogemuste ja riigi-/sektoripõhise kogemusega sponsor.

Piisavate varasemate kogemuste ja riigi-/sektoripõhise kogemusega sponsor.

Puudulike või küsitavate varasemate kogemustega või riigi-/sektoripõhise kogemusega sponsor.

| c) | Alamtegur: sponsori toetus, mida tõendavad omakapital, omandiõiguse klausel  (16) ja stiimul teha vajaduse korral täiendavaid rahasüste |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: sponsori toetus, mida tõendavad omakapital, omandiõiguse klausel  (16) ja stiimul teha vajaduse korral täiendavaid rahasüste

Tugev. Projekt on sponsori jaoks väga strateegiline (põhitegevus – pikaajaline strateegia).

Hea. Projekt on sponsori jaoks strateegiline (põhitegevus – pikaajaline strateegia).

Vastuvõetav. Projekt on sponsori jaoks oluline (põhitegevus).

Piiratud. Projekt ei ole sponsori pikaajalise strateegia või põhitegevuse seisukohast olulise tähtsusega.

Tegur: tagatiste pakett

| a) | Alamtegur: lepingute ja kontode loovutamine |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: lepingute ja kontode loovutamine

Täielik

Ulatuslik

Vastuvõetav

Vähene

| b) | Alamtegur: varade pantimine, võttes arvesse varade kvaliteeti, väärtust ja likviidsust |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: varade pantimine, võttes arvesse varade kvaliteeti, väärtust ja likviidsust

Esimese nõudeõiguse järguga täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi  (17) kõikide projekti käitamiseks vajalike varade, lepingute, lubade ja kontode suhtes.

Täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi kõikide projekti käitamiseks vajalike varade, lepingute, lubade ja kontode suhtes.

Vastuvõetav tagatisega seotud huvi kõikide projekti käitamiseks vajalike varade, lepingute, lubade ja kontode suhtes.

Laenuandjate tagatisega seotud huvi või tagatis on väike; nõrk mittepantimise säte  (18).

| c) | Alamtegur: laenuandja kontroll rahavoogude üle (nt sularahainstrumendid,  (19) sõltumatud tinghoiukontod)  (20) |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: laenuandja kontroll rahavoogude üle (nt sularahainstrumendid,  (19) sõltumatud tinghoiukontod)  (20)

Tugev

Rahuldav

Keskmine

Nõrk

| d) | Alamtegur: klauslite paketi tugevus (kohustuslikud ettemaksed,  (21) maksetähtaegade edasilükkamine,  (22) maksete kaskaad,  (23) dividendipiirangud  (24) ...) |
| --- | --- |

d)

Alamtegur: klauslite paketi tugevus (kohustuslikud ettemaksed,  (21) maksetähtaegade edasilükkamine,  (22) maksete kaskaad,  (23) dividendipiirangud  (24) ...)

Klauslite pakett on sellist liiki projekti jaoks tugev.

Projektiks ei ole lubatud võtta täiendavat laenu.

Klauslite pakett on sellist liiki projekti jaoks rahuldav.

Projektiks on lubatud võtta täiendavat laenu väga piiratud ulatuses.

Klauslite pakett on sellist liiki projekti jaoks keskmine.

Projektiks on lubatud võtta täiendavat laenu piiratud ulatuses.

Klauslite pakett ei ole sellist liiki projekti jaoks piisav.

Projektiks on lubatud võtta täiendavat laenu piiramata ulatuses.

| e) | Alamtegur: reservfondid (võlateenindus, käitus ja hooldus, uuendamine ja asendamine, ettenägematud sündmused jne) |
| --- | --- |

e)

Alamtegur: reservfondid (võlateenindus, käitus ja hooldus, uuendamine ja asendamine, ettenägematud sündmused jne)

Keskmisest pikem katteperiood, kõik kõrge reitinguga panga poolt täielikult raha või akreditiividega rahastatud reservfondid.

Keskmine katteperiood, kõik täielikult rahastatud reservfondid.

Keskmine katteperiood, kõik täielikult rahastatud reservfondid.

Keskmisest lühem katteperiood, tegevusest tulenevatest rahavoogudest rahastatavad reservfondid.

---

(1)  Võla teenindamise kattekordaja näitab laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo, mida on võimalik varalt teenida, ning laenuperioodi jooksul nõutavate põhisumma tagasimaksete ja intressimaksete suhet, kusjuures laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo arvutamiseks lahutatakse projekti tuludest tegevuskulud, kapitalikulud, võla ja omakapitali rahastamine, maksud ja käibekapitali korrigeerimine.

(2)  Intressikulude kattekordaja näitab laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo, mida on võimalik varalt teenida, ning laenuperioodi jooksul nõutavate intressimaksete suhet, kusjuures laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo arvutamiseks lahutatakse projekti tuludest tegevuskulud, kapitalikulud, võla ja omakapitali rahastamine, maksud ja käibekapitali korrigeerimine.

(3)  Laenuperioodi kattekordaja näitab laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo nüüdispuhasväärtuse ja tasumata võla jäägi suhet ning näitab, mitu korda saab laenu teenindamiseks kättesaadava rahavooga, mida on võimalik varalt teenida, tagasi maksta tasumata võla jääki ettenähtud laenuperioodi jooksul, kusjuures laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo arvutamiseks lahutatakse projekti tuludest tegevuskulud, kapitalikulud, võla ja omakapitali rahastamine, maksud ja käibekapitali korrigeerimine.

(4)  Laenu kehtivusaeg näitab laenu tagasimaksmiseks järelejäänud aega.

(5)  Insener-tehnilise projekteerimise ja hankeleping ehk valmisehitamise leping on insener-tehnilise projekteerimise ja hanke töövõtja ja arendaja vaheline kokkulepe, mille kohaselt insener-tehnilise projekteerimise ja hanke töövõtja nõustub välja töötama üksikasjaliku tehnilise projekti, hankima kõik vajalikud seadmed ja materjalid ning ehitama ja tarnima arendajale toimiva rajatise või vara, tavaliselt kokkulepitud aja jooksul ja eelarve piires.

(6)  Lõpuleviimisgarantii on töövõtja poolt projekti laenuandjatele antud garantii, millega töövõtja kohustub projekti kindlaksmääratud aja jooksul lõpule viima ning kandma võimalikud ülekulud.

(7)  Leppetrahv on kohtuotsusest või lepingu rikkumist käsitlevast lepingulisest sättest tulenev rahaline hüvitis isiku õigustele või varale tekitatud kahju eest.

(8)  Käitus- ja hooldusleping on arendaja ja käitaja vahel sõlmitud leping. Arendaja delegeerib projekti käitamise, hooldamise ja sageli ka tulemuslikkuse juhtimise käitajale, kellel on teadmised asjaomasest tööstusharust vastavalt käitus- ja hoolduslepingu tingimustele (st ulatus, kestus, käitaja vastutus, tasud ja leppetrahvid).

(9)  Tulemuslikkuse stiimulid või tulemuspõhised lepingud on strateegilised tulemuslikkuse näitajad, mis otseselt seovad lepingulise makse asjaomaste näitajatega. Tulemuslikkuse näitajad võivad mõõta kättesaadavust, usaldusväärsust, hooldatavust, õigustatust.

(10)  Käituse ja hoolduse reservikonto on fond, kus hoiustatakse projekti käitus- ja hoolduskulude katmiseks kasutatavaid vahendeid.

(11)  Väljaosturisk on risk, et toodangu või teenuse järele puudub müügihinna juures nõudlus või et väljaostja ei suuda täita või keeldub täitmast toodangu või teenuse ostmise kohustust.

(12)  Väljaostuleping on ressursi/toote/teenuse tootja ja ressursi ostja („väljaostja“) vahel sõlmitav leping tootja tulevasest toodangust osa ostmiseks/müümiseks. Väljaostulepingu tingimused lepitakse tavaliselt kokku läbirääkimiste teel enne rajatise ehitamist, et tagada tulevasele toodangule turg. Eesmärk on tagada tootjale stabiilne ja piisav sissetulek oma võlakohustuse täitmiseks, tegevuskulude katmiseks ja teatava tulu teenimiseks.

(13)  Lõpetamissäte on lepingu säte, mis lubab lepingu teatavatel asjaoludel lõpetada.

(14)  Võta-või-maksa-leping on leping, milles on kokku lepitud, et klient ostab toodangu või teenuse tarnijalt või klient maksab tarnijale trahvi. Nii hind kui ka trahv on lepingus kindlaks määratud.

(15)  Reservirisk on risk, et kättesaadavad reservid on prognoositust väiksemad.

(16)  Omandiõiguse klausel on säte, mille kohaselt ei tohi projekti omada tegelikust omanikust (sponsorist) erinev üksus.

(17)  Esimese nõudeõiguse järguga täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi on (tagatiseks antud) varaga seotud nõudeõigus, mis on kaitstud teiste isikute nõuete eest. Pandiõiguse täitmisele pööratavuse tagamiseks peab selle registreerima asjakohases seadusjärgses ametiasutuses, et see oleks õiguslikult täitmisele pööratav ning mis tahes järgnevatele nõuetele asjaomase vara vastu antaks madalam nõudeõiguse järk.

(18)  Mittepantimise säte on säte, mille kohaselt ei pandi krediidiasutus või investeerimisühing ühtegi oma vara, kui see vähendab laenuandjate tagatisi.

(19)  Sularahainstrument (cash sweep) on ülemääraste vabade rahavoogude kohustuslik kasutamine tasumata võla tagasimaksmiseks, selle asemel, et need aktsionäridele välja maksta.

(20)  Sõltumatu tinghoiukonto on panga poolt sponsori nimel hoitav konto laenuandja ja laenuvõtja vahelise tinghoiukonto lepingu alusel, milles sätestatakse laenuvõtja tagasivõtmatud juhised selle kohta, et kogu projekti tegevustulu või varade müügist saadav tulu makstakse sellele kontole, ning panga õigus teha vabade vahendite arvelt makseid üksnes projekti rahastamisdokumentides sätestatud piirides.

(21)  Kohustuslik ettemakse osutab sättele, mis kohustab laenuvõtjat teatava osa võlast ette maksma koos teatava tuluga, kui tulu on teenitud enne lõpptähtaega.

(22)  Maksetähtaja edasilükkamine osutab sättele, mis lubab laenuvõtjal hakata makseid tegema kindlaksmääratud ajal tulevikus.

(23)  Maksete kaskaad osutab sättele, mille kohaselt projekti rahavood liidetakse kokku rahavookaskaadiks, mis näitab iga raha sissevoolu ja väljavoolu prioriteetsust.

(24)  Dividendipiirang osutab sättele, millega määratakse kindlaks asjaolud, mille korral võib laenuandja takistada omakapitali väljamakseid.

---

II LISA

Kinnisvara riskipositsioonide hindamiskriteeriumid

| | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegur: majanduslik tugevus | | | | |
| a) | Alamtegur: turutingimused |

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

Tegur: majanduslik tugevus

a)

Alamtegur: turutingimused

Projekti liigi ja asukohaga seotud pakkumine ja nõudlus on praegu tasakaalus. Turule toodavate konkurentsivõimeliste kinnisvaraobjektide arv on prognoositud nõudlusega võrdne või sellest väiksem.

Projekti liigi ja asukohaga seotud pakkumine ja nõudlus on praegu tasakaalus. Turule toodavate konkurentsivõimeliste kinnisvaraobjektide arv on prognoositud nõudlusega enam-vähem võrdne.

Turutingimused on enam-vähem tasakaalus. Konkurentsivõimelised kinnisvaraobjektid on turule toomisel või kavandamisjärgus. Olemasolevate kinnisvaraobjektide projektlahendus ja võimalused ei vasta uute projektidega võrreldes nüüdisaegsetele nõuetele.

Turutingimused on nõrgad. Tingimuste paranemise ja tasakaalustumise aega ei ole võimalik hinnata. Võrreldavad kinnisvaraobjektid turul kaotavad üürnikud üürilepingu lõppemisel. Võrreldavate kinnisvaraobjektide uued üüritingimused on kehtivatega võrreldes ebasoodsamad.

| b) | Alamtegur: finantssuhtarvud, st laenuvõtja tagasimaksevõime näitajad |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: finantssuhtarvud, st laenuvõtja tagasimaksevõime näitajad

Kinnisvara finantssuhtarvud, mida mõõdetakse kinnisvara võla teenindamise kattekordaja  (1) või intressikulude kattekordaja  (2) abil, on hinnatud tugevaks ning finantssuhtarvude varasema dünaamika põhjal prognoositakse, et need jäävad tugevaks. Võla teenindamise kattekordaja või intressikulude kattekordaja ei ole asjakohane ja seda ei tohiks arvutada ehitusstaadiumis oleva kinnisvara kohta.

Kinnisvara finantssuhtarvud, mida mõõdetakse kinnisvara võla teenindamise kattekordaja või intressikulude kattekordaja abil, on hinnatud heaks ning finantssuhtarvude varasema dünaamika põhjal prognoositakse, et need jäävad heaks. Võla teenindamise kattekordaja või intressikulude kattekordaja ei ole asjakohane ja seda ei tohiks arvutada ehitusstaadiumis oleva kinnisvara kohta.

Kinnisvara finantssuhtarvud, mida mõõdetakse kinnisvara võla teenindamise kattekordaja või intressikulude kattekordaja abil, on hinnatud rahuldavaks ning finantssuhtarvude varasema dünaamika põhjal prognoositakse, et need jäävad rahuldavaks. Võla teenindamise kattekordaja või intressikulude kattekordaja ei ole asjakohane ja seda ei tohiks arvutada ehitusstaadiumis oleva kinnisvara kohta.

Kinnisvara finantssuhtarvud, mida mõõdetakse kinnisvara võla teenindamise kattekordaja või intressikulude kattekordaja abil, on hinnatud nõrgaks ning finantssuhtarvude varasema dünaamika põhjal prognoositakse, et need jäävad nõrgaks. Võla teenindamise kattekordaja või intressikulude kattekordaja ei ole asjakohane ja seda ei tohiks arvutada ehitusstaadiumis oleva kinnisvara kohta.

| c) | Alamtegur: avansimäär, st laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv  (3) kui laenuvõtja tagasimaksevalmiduse näitaja |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: avansimäär, st laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv  (3) kui laenuvõtja tagasimaksevalmiduse näitaja

Kinnisvara laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu hinnatakse sellist liiki kinnisvara kohta madalaks. Kui on olemas järelturg, sõlmitakse tehing turutingimustel.

Kinnisvara laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu hinnatakse sellist liiki kinnisvara kohta rahuldavaks. Kui on olemas järelturg, sõlmitakse tehing turutingimustel.

Kinnisvara laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu hinnatakse sellist liiki kinnisvara kohta suhteliselt kõrgeks.

Kinnisvara laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on tunduvalt kõrgem uute laenude väljastamise tingimustest.

| d) | Alamtegur: stressianalüüs, mis põhineb laenu kehtivusaja jooksul teenitaval tulul  (4) |
| --- | --- |

d)

Alamtegur: stressianalüüs, mis põhineb laenu kehtivusaja jooksul teenitaval tulul  (4)

Kinnisvara ressursid, ettenägematud kulud ja kohustuste struktuur võimaldavad täita finantskohustusi tõsise finantsstressi tingimustes (nt intressimäärad, majanduskasv).

Kinnisvara võimaldab täita finantskohustusi pikaajalise finantsstressi tingimustes (nt intressimäärad, majanduskasv). Kinnisvara võib sattuda makseviivitusse ainult ränkades majandustingimustes.

Majanduslanguse ajal väheneksid kinnisvara tulud ning see suurendaks märkimisväärselt makseviivitusse sattumise riski.

Kinnisvara finantsseisund on pingeline ja kinnisvara võib sattuda makseviivitusse, kui tingimused lähiajal ei parane.

| e) | Alamtegur: rahavoo prognoositavus |
| --- | --- |

e)

Alamtegur: rahavoo prognoositavus

| • | Täieliku ja stabiliseeritud kinnisvara puhul (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Täieliku ja stabiliseeritud kinnisvara puhul (alamteguri komponent)

Kinnisvaral on pikaajalised üürilepingud krediidivõimeliste üürnikega ja lepingute tähtajad on hajutatud või avaliku ja erasektori partnerlus tagab märkimisväärse osa üürilepingutest.

Varasem kogemus näitab, et kinnisvara üürnikud pikendavad üürisuhet lepingu tähtaegumisel. Vakantsuse määr on madal. Kulud (hooldus, kindlustus, turvateenused ja omandimaksud) on prognoositavad.

Valdaval osal kinnisvarast on mitu pikaajalist üürilepingut keskmiselt kõrge krediidivõimelisusega üürnikega ja lepingute tähtajad on hajutatud. Osa üürilepingutest võib olla tagatud avaliku ja erasektori partnerluse kaudu. Kui kinnisvaral on ainult üks üürileping või kui üks üürnik mängib väga olulist rolli kinnisvaralt teenitavas tulus, siis asjaomasel üürnikul on väga hea krediidivõimelisus ning leping sisaldab klausleid, mis tagavad üürimaksete jätkumise projekti kestuse lõpuni või pärast seda.

Kinnisvara üürnike vahetumise määr üürilepingu tähtaegumisel on normaalne. Vakantsuse määr on madal. Kulud on prognoositavad.

Valdav osa kinnisvara üürilepingutest on keskmise pikkusega, mitte pikaajalised, ning üürnike krediidivõimelisus on erinev. Vaid väike osa üürilepingutest võib olla tagatud avaliku ja erasektori partnerluse kaudu. Kui kinnisvaral on ainult üks üürileping või kui üks üürnik mängib väga olulist rolli kinnisvaralt teenitavas tulus, siis leping sisaldab klausleid, mis tagavad üürimaksete jätkumise projekti kestuse lõpuni või pärast seda, kuid üürnikul on mõõdukas krediidivõimelisus.

Kinnisvara üürnike vahetumise määr üürilepingu tähtaegumisel on mõõdukas. Vakantsuse määr on mõõdukas. Kulud on suhteliselt prognoositavad, kuid varieeruvad võrreldes tuludega.

Erineva krediidivõimelisusega üürnikega sõlmitud lühiajaliste üürilepingute osakaal on märkimisväärne või kinnisvaral on ainult üks üürileping või üks üürnik mängib väga olulist rolli kinnisvaralt teenitavas tulus ning asjaomasel üürnikul on madal krediidivõimelisus ja/või leping ei sisalda vajalikke klausleid, mis tagavad üürimaksete jätkumise projekti kestuse lõpuni või pärast seda.

Kinnisvara üürnike vahetumise määr üürilepingu tähtaegumisel on väga kõrge. Vakantsuse määr on kõrge. Uutele üürnikele pinna ettevalmistamisega kaasnevad märkimisväärsed kulud.

| • | Täieliku, kuid stabiliseerimata kinnisvara puhul (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Täieliku, kuid stabiliseerimata kinnisvara puhul (alamteguri komponent)

Üüritegevuse rahavood, näiteks avaliku ja erasektori partnerlusest tulenevad rahavood, vastavad kinnisvara hindamisel eeldatud rahavoogudele või ületavad neid. Projekt peaks lähitulevikus stabiliseeruma.

Üüritegevuse rahavood, näiteks avaliku ja erasektori partnerlusest tulenevad rahavood, vastavad kinnisvara hindamisel eeldatud rahavoogudele või ületavad neid. Projekt peaks lähitulevikus stabiliseeruma.

Valdav osa üüritegevuse rahavoogudest vastab kinnisvara hindamisel eeldatud rahavoogudele, kuid stabiliseerumine võtab veel aega.

Üüritegevuse rahavood ei vasta kinnisvara hindamisel eeldatud rahavoogudele. Täituvuseesmärkide saavutamisele vaatamata on rahavoogude kate piiratud pettumust valmistavate tulude tõttu.

| • | Ehitusstaadiumi puhul (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Ehitusstaadiumi puhul (alamteguri komponent)

Kinnisvara on kogu laenu kehtivusajaks  (5) täielikult eelüüritud või eelmüüdud kõrge krediidivõimelisusega üürnikule või ostjale või kõrge krediidivõimelisusega üürnik või ostja on võtnud panga ees siduva kohustuse ehitusjärgse rahastuse osas, näiteks avaliku ja erasektori partnerluse kaudu.

Kinnisvara on täielikult eelüüritud või eelmüüdud krediidivõimelisele üürnikule või ostjale või krediidivõimeline laenuvõtja on võtnud panga ees siduva kohustuse alaliseks rahastamiseks, näiteks avaliku ja erasektori partnerluse kaudu.

Üüritegevus on prognooside piires, kuid hoone ei pruugi olla eelüüritud ja ehitusjärgset rahastust ei pruugi olla. Pank võib olla alaline laenuandja.

Kinnisvara halveneb ülekulude, turu halvenemise, üürilepingute lõpetamise või muude tegurite tõttu. Võimalik vaidlus alalist rahastamist pakkuva poolega.

Tegur: poliitiline ja õiguskeskkond

| a) | Alamtegur: õiguslikud ja regulatiivsed riskid |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: õiguslikud ja regulatiivsed riskid

Jurisdiktsioon on väga soodne sundtäitmiseks ja lepingute jõustamiseks.

Jurisdiktsioon on üldiselt soodne sundtäitmiseks ja lepingute jõustamiseks.

Jurisdiktsioon on üldiselt soodne sundtäitmiseks ja lepingute jõustamiseks, kuid sundtäitmine võib olla pikk ja/või keeruline.

Kehv või ebastabiilne õiguslik ja regulatiivne keskkond. Jurisdiktsioonis võib sundtäitmine ja lepingute jõustamine olla pikk või võimatu.

| b) | Alamtegur: poliitiline risk, sealhulgas ülekanderisk, võttes arvesse kinnisvara liiki ja riske maandavaid tegureid |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: poliitiline risk, sealhulgas ülekanderisk, võttes arvesse kinnisvara liiki ja riske maandavaid tegureid

Väga väike risk; vajaduse korral tugevad riskimaandusinstrumendid.

Väike risk; vajaduse korral rahuldavad riskimaandusinstrumendid.

Mõõdukas risk; keskmised riskimaandusinstrumendid.

Suur risk; riskimaandusinstrumendid puuduvad või on nõrgad.

Tegur: vara/tehingu tunnused

| a) | Alamtegur: asukoht |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: asukoht

Kinnisvara asukoht on kõrgelt hinnatud ja sobib üürnike soovitud teenuste pakkumiseks.

Kinnisvara asukoht on hinnatud ja sobib üürnike soovitud teenuste pakkumiseks.

Kinnisvara asukohal puudub konkurentsieelis.

Kinnisvara asukoht on madalalt hinnatud.

| b) | Alamtegur: projektlahendus ja seisund |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: projektlahendus ja seisund

Kinnisvara on projektlahenduse, konfiguratsiooni ja hoolduse tõttu eelistatud ning uute kinnisvaraobjektidega võrreldes väga konkurentsivõimeline.

Kinnisvara projektlahendus, konfiguratsioon ja hooldus on sobivad. Kinnisvara projektlahendus ja võimalused on uute kinnisvaraobjektidega võrreldes konkurentsivõimelised.

Kinnisvara konfiguratsioon, projektlahendus ja hooldus on piisavad.

Kinnisvara konfiguratsioon, projektlahendus ja hooldus tekitavad kinnisvarale raskusi. Kinnisvara konfiguratsioonis, projektlahenduses või hoolduses esineb puudusi.

| c) | Alamtegur: kinnisvara on ehitusstaadiumis |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: kinnisvara on ehitusstaadiumis

Ehituseelarve on konservatiivne ja tehnilised riskid on piiratud. Töövõtjad on kõrgelt kvalifitseeritud ja kõrge krediidikvaliteediga.

Ehituseelarve on konservatiivne ja tehnilised riskid on piiratud. Töövõtjad on kõrgelt kvalifitseeritud ja hea krediidikvaliteediga.

Ehituseelarve on piisav ning töövõtjad on tavapäraselt kvalifitseeritud ja keskmise krediidikvaliteediga.

Projekt ületab eelarvet või on ebarealistlik, arvestades selle tehnilisi riske. Töövõtjad võivad olla alakvalifitseeritud ja madala krediidikvaliteediga.

| d) | Alamtegur: finantsstruktuur |
| --- | --- |

d)

Alamtegur: finantsstruktuur

| • | Amortisatsioonigraafik (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Amortisatsioonigraafik (alamteguri komponent)

Bullet-tagasimakseta võla amortiseerimine.

Bullet-tagasimakseta või mittemärkimisväärse bullet-tagasimaksega võla amortiseerimine.

Piiratud bullet-maksega võla tagasimaksete amortiseerimine.

Bullet-tagasimakse või suure bullet-tagasimaksega võla tagasimaksete amortiseerimine.

| • | Turu-/tsükli- ja refinantseerimisrisk (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Turu-/tsükli- ja refinantseerimisrisk (alamteguri komponent)

Turu- või tsüklirisk puudub või on väga piiratud, sest eeldatavad rahavood katavad kõik tulevased laenu tagasimaksed laenu kehtivusajal ning rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel ei ole märkimisväärseid viivitusi.

Refinantseerimisrisk puudub või on väga väike.

Turu- või tsüklirisk on piiratud, sest eeldatavad rahavood katavad enamiku tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal ning rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel ei ole märkimisväärseid viivitusi.

Refinantseerimisrisk on väike.

Turu- või tsüklirisk on mõõdukas, sest eeldatavad rahavood katavad ainult osa tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal või esineb rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel märkimisväärseid viivitusi.

Keskmine refinantseerimisrisk.

Turu- või tsüklirisk on märkimisväärne, sest eeldatavad rahavood katavad ainult väikese osa tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal või esineb rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel märkimisväärseid viivitusi.

Suur refinantseerimisrisk.

Tegur: sponsori/arendaja (sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse) tugevus

| a) | Alamtegur: finantssuutlikkus ja tahe kinnisvara toetada. |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: finantssuutlikkus ja tahe kinnisvara toetada.

Sponsor/arendaja on andnud väga olulise rahalise panuse kinnisvara ehitamiseks või ostmiseks. Sponsoril/arendajal on märkimisväärsed ressursid ning piiratud otsesed ja tingimuslikud kohustused. Sponsori/arendaja kinnisvaraobjektid on geograafiliselt ja liigiti hajutatud.

Sponsor/arendaja on andnud olulise rahalise panuse kinnisvara ehitamiseks või ostmiseks. Sponsori/arendaja finantsseisund võimaldab toetada kinnisvara rahavoogude puudujäägi korral. Sponsori/arendaja kinnisvaraobjektid asuvad mitmes erinevas geograafilises piirkonnas.

Sponsori/arendaja panus võib olla ebaoluline või mitterahaline. Sponsori/arendaja rahalised vahendid on keskmised või alla keskmise.

Sponsoril/arendajal puudub võime või tahe kinnisvara toetada.

| b) | Alamtegur: maine ja varasemad kogemused sarnase kinnisvaraga. |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: maine ja varasemad kogemused sarnase kinnisvaraga.

Kogenud juhtkond ja sponsorite kõrge kvaliteet. Tugev maine ning pikk ja edukas varasem kogemus sarnase kinnisvaraga.

Asjakohane juhtkonna ja sponsorite kvaliteet. Sponsoril või juhtkonnal on edukas varasem kogemus sarnase kinnisvaraga.

Mõõdukas juhtkonna ja sponsorite kvaliteet. Juhtkonna või sponsori varasemad kogemused ei tekita tõsiseid probleeme.

Ebatõhus juhtimine ja nõuetele mittevastav sponsorite kvaliteet. Juhtkonna ja sponsorite raskused on varem põhjustanud probleeme kinnisvara haldamisel.

| c) | Alamtegur: suhted asjaomaste kinnisvaraettevõtjatega |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: suhted asjaomaste kinnisvaraettevõtjatega

Tugevad suhted juhtivate ettevõtetega, nt üürimaakleritega.

Tõendatud suhted juhtivate ettevõtetega, nt üürimaakleritega.

Piisavad suhted üürimaaklerite ja muude oluliste kinnisvarateenuste pakkujatega.

Kehvad suhted üürimaaklerite ja/või muude oluliste kinnisvarateenuste pakkujatega.

Tegur: tagatiste pakett

| a) | Alamtegur: pandiõiguse olemus |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: pandiõiguse olemus

Täitmisele pööratav esimese nõudeõiguse järguga pandiõigus  (6).

Täitmisele pööratav esimese nõudeõiguse järguga pandiõigus.

Täitmisele pööratav esimese nõudeõiguse järguga pandiõigus.

Laenuandja sundtäitmisele pööramise õigus on piiratud.

| b) | Alamtegur: üürilepingute loovutamine |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: üürilepingute loovutamine

Suurem osa üürilepingutest on loovutatud laenuandjale. Olemasolevate üürnike andmed säilitatakse, et hõlbustada teavitamist üüri maksmisest otse laenuandjale, näiteks ülevaade üürimaksetest ja projekti üürilepingute koopiad.

Oluline osa üürilepingutest on loovutatud laenuandjale. Olemasolevate üürnike andmed säilitatakse, et hõlbustada teavitamist üüri maksmisest otse laenuandjale, näiteks ülevaade üürimaksetest ja projekti üürilepingute koopiad.

Suhteliselt väike osa üürilepingutest on loovutatud laenuandjale. Laenuandja ei ole säilitanud olemasolevate üürnike andmeid, et hõlbustada teavitamist üüri maksmisest otse laenuandjale, näiteks ülevaade üürimaksetest ja projekti üürilepingute koopiad.

Üürilepinguid ei ole loovutatud laenuandjale.

| c) | Alamtegur: kindlustuskatte kvaliteet |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: kindlustuskatte kvaliteet

Väga hea kvaliteet

Hea kvaliteet

Sobiv kvaliteet

Nõuetele mittevastav kvaliteet

---

(1)  Võla teenindamise kattekordaja näitab laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo, mida on võimalik varalt teenida, ning laenuperioodi jooksul nõutavate põhisumma tagasimaksete ja intressimaksete suhet, kusjuures laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo arvutamiseks lahutatakse projekti tuludest tegevuskulud, kapitalikulud, võla ja omakapitali rahastamine, maksud ja käibekapitali korrigeerimine.

(2)  Intressikulude kattekordaja näitab laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo, mida on võimalik varalt teenida, ning laenuperioodi jooksul nõutavate intressimaksete suhet, kusjuures laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo arvutamiseks lahutatakse projekti tuludest tegevuskulud, kapitalikulud, võla ja omakapitali rahastamine, maksud ja käibekapitali korrigeerimine.

(3)  Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusumma ja panditud vara väärtuse suhe.

(4)  Laenu kehtivusaeg näitab laenu tagasimaksmiseks järelejäänud aega.

(5)  Laenu kehtivusaeg näitab laenu tagasimaksmiseks järelejäänud aega.

(6)  Mõnel turul kasutavad laenuandjad ainult selliseid laenustruktuure, mis hõlmavad madalama nõudeõiguse järguga pandiõiguseid. Madalama nõudeõiguse järguga pandiõigused võivad osutada sellisele riskitasemele, kui kogu laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv, mis hõlmab kõiki kõrgema nõudeõiguse järguga positsioone, ei ületa tüüpilist esimese laenu laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarvu.

---

III LISA

Objektide rahastamise riskipositsioonide hindamiskriteeriumid

| | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegur: majanduslik tugevus | | | | |
| a) | Alamtegur: turutingimused |

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

Tegur: majanduslik tugevus

a)

Alamtegur: turutingimused

Nõudlus on suur ja kasvav, ranged turutõkked, vähene tundlikkus tehnoloogiliste muutuste ja majanduslike väljavaadete suhtes.

Nõudlus on suur ja stabiilne. Teatavad turutõkked, teatav tundlikkus tehnoloogiliste muutuste ja majanduslike väljavaadete suhtes.

Nõudlus on piisav ja stabiilne, piiratud turutõkked, märkimisväärne tundlikkus tehnoloogiliste muutuste ja majanduslike väljavaadete suhtes.

Nõudlus on väike ja kahanev, tehnoloogiliste muutuste ja majanduslike väljavaadete suhtes haavatav, keskkond äärmiselt ebakindel.

| b) | Alamtegur: finantssuhtarvud, st võla teenindamise kattekordaja  (1) või intressikulude kattekordaja (2) |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: finantssuhtarvud, st võla teenindamise kattekordaja  (1) või intressikulude kattekordaja (2)

Vara liigi kohta tugevad finantssuhtarvud. Väga kindlad majanduslikud eeldused.

Vara liigi kohta tugevad/vastuvõetavad finantssuhtarvud. Usaldusväärsed projekti majanduslikud eeldused.

Vara liigi kohta standardsed finantssuhtarvud.

Vara liigi kohta agressiivsed finantssuhtarvud.

| c) | Alamtegur: avansimäär, st laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv (3) |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: avansimäär, st laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv (3)

Vara liigi kohta tugev laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv.

Vara liigi kohta tugev/hea laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv.

Vara liigi kohta standardne laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv.

Vara liigi kohta agressiivne laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv.

| d) | Alamtegur: stressianalüüs, mis põhineb laenu kehtivusaja jooksul teenitaval tulul  (4) |
| --- | --- |

d)

Alamtegur: stressianalüüs, mis põhineb laenu kehtivusaja jooksul teenitaval tulul  (4)

Stabiilne pikaajaline tulu, mis suudab taluda ka tõsiselt pingelisi majanduslikke tingimusi kogu majandustsükli jooksul.

Rahuldavad lühiajalised tulud. Laen suudab taluda teatavaid finantsraskuseid. Makseviivitus on tõenäoline ainult rasketes majandustingimustes.

Ebakindlad lühiajalised tulud. Rahavood on haavatavad pingete suhtes, mis ei ole majandustsükli jooksul haruldased. Majanduslanguse korral võib laen sattuda makseviivitusse.

Tulud on väga ebakindlad; isegi tavapärastes majandustingimustes võib vara sattuda makseviivitusse, kui tingimused ei parane.

| e) | Alamtegur: turulikviidsus |
| --- | --- |

e)

Alamtegur: turulikviidsus

Turg on üles ehitatud ülemaailmselt; varad on väga likviidsed.

Turg on ülemaailmne või piirkondlik; varad on suhteliselt likviidsed.

Turg on piirkondlik ja lühiajalised väljavaated on piiratud, mis tähendab väiksemat likviidsust.

Kohalik turg ja/või kehv nähtavus. Vähene või olematu likviidsus, eelkõige nišiturgudel.

Tegur: poliitiline ja õiguskeskkond

| a) | Alamtegur: õiguslikud ja regulatiivsed riskid |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: õiguslikud ja regulatiivsed riskid

Jurisdiktsioon on soodne sundtäitmiseks ja lepingute jõustamiseks.

Jurisdiktsioon on soodne sundtäitmiseks ja lepingute jõustamiseks.

Jurisdiktsioon on üldiselt soodne sundtäitmiseks ja lepingute jõustamiseks, kuid tagasivõtmine võib olla pikk ja/või keeruline.

Kehv või ebastabiilne õiguslik ja regulatiivne keskkond. Jurisdiktsioonis võib sundtäitmine ja lepingute jõustamine olla pikk või võimatu.

| b) | Alamtegur: poliitiline risk, sealhulgas ülekanderisk, võttes arvesse objekti liiki ja riski maandavaid tegureid |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: poliitiline risk, sealhulgas ülekanderisk, võttes arvesse objekti liiki ja riski maandavaid tegureid

Väga väike risk; vajaduse korral tugevad riskimaandusinstrumendid.

Väike risk; vajaduse korral rahuldavad riskimaandusinstrumendid.

Mõõdukas risk; keskmised riskimaandusinstrumendid.

Suur risk; riskimaandusinstrumendid puuduvad või on nõrgad.

Tegur: tehingu tunnused

| a) | Alamtegur: amortisatsioonigraafik |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: amortisatsioonigraafik

Bullet-tagasimakseta võla amortiseerimine.

Bullet-tagasimakseta või mittemärkimisväärse bullet-tagasimaksega võla amortiseerimine.

Piiratud bullet-maksega võla tagasimaksete amortiseerimine.

Bullet-tagasimakse või suure bullet-tagasimaksega võla tagasimaksete amortiseerimine.

| b) | Alamtegur: turu-/tsükli- ja refinantseerimisrisk |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: turu-/tsükli- ja refinantseerimisrisk

Turu- või tsüklirisk puudub või on väga piiratud, sest eeldatavad rahavood katavad kõik tulevased laenu tagasimaksed laenu kehtivusajal  (5) ning rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel ei ole märkimisväärseid viivitusi.

Refinantseerimisrisk puudub või on väga väike.

Turu- või tsüklirisk on piiratud, sest eeldatavad rahavood katavad enamiku tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal ning rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel ei ole märkimisväärseid viivitusi.

Refinantseerimisrisk on väike.

Turu- või tsüklirisk on mõõdukas, sest eeldatavad rahavood katavad ainult osa tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal või esineb rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel märkimisväärseid viivitusi.

Keskmine refinantseerimisrisk.

Turu- või tsüklirisk on märkimisväärne, sest eeldatavad rahavood katavad ainult väikese osa tulevastest laenu tagasimaksetest laenu kehtivusajal või esineb rahavoogude ja laenu tagasimaksete vahel märkimisväärseid viivitusi.

Suur refinantseerimisrisk.

| c) | Alamtegur: operatsioonirisk |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: operatsioonirisk

| • | Load/litsentsid (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Load/litsentsid (alamteguri komponent)

Kõik load on hangitud; vara vastab kehtivatele ja prognoositavatele ohutuseeskirjadele.

Kõik load on hangitud või hankimisel; vara vastab kehtivatele ja prognoositavatele ohutuseeskirjadele.

Suurem osa lubadest on hangitud või hankimisel; puuduvate lubade menetlus on käsitletav rutiinsena; varad vastavad kehtivatele ohutuseeskirjadele.

Probleemid kõikide nõutavate lubade saamisel; osa kavandatud konfiguratsioonist ja/või kavandatud toimingutest võivad vajada läbivaatamist.

| • | Käitus- ja hooldusepingute ulatus ja laad (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Käitus- ja hooldusepingute ulatus ja laad (alamteguri komponent)

Tugev pikaajaline käitus- ja hooldusleping,  (6) eelistatavalt lepinguliste tulemuslikkuse stiimulitega, ja/või käituse ja hoolduse reservikontod (vajaduse korral).

Pikaajaline käitus- ja hooldusleping ja/või käituse ja hoolduse reservikontod  (7) (vajaduse korral).

Piiratud käitus- ja hooldusleping või käituse ja hoolduse reservikonto (vajaduse korral).

Puudub käitus- ja hooldusleping: suur tegevuskulude ülekulude risk, mida riski maandavad tegurid ei maanda.

| • | Käitaja majanduslik tugevus, varasemad kogemused sellist liiki vara haldamisel ja vara taasturustamise võimalus üürilepingu lõppemisel (alamteguri komponent) |
| --- | --- |

•

Käitaja majanduslik tugevus, varasemad kogemused sellist liiki vara haldamisel ja vara taasturustamise võimalus üürilepingu lõppemisel (alamteguri komponent)

Suurepärased varasemad kogemused ja tugev taasturustamise võime.

Rahuldavad varasemad kogemused ja taasturustamise võime.

Väikesed või lühiajalised varasemad kogemused ja ebakindel taasturustamise võime.

Varasemad kogemused puuduvad või ei ole teada ning puudub vara taasturustamise võime.

Tegur: vara tunnused

| a) | Alamtegur: konfiguratsioon, suurus, projektlahendus ja hooldus (st vanus, lennuki puhul suurus) võrreldes muude varadega samal turul |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: konfiguratsioon, suurus, projektlahendus ja hooldus (st vanus, lennuki puhul suurus) võrreldes muude varadega samal turul

Tugev eelis projektlahenduse ja hooldusvõimaluste osas. Standardkonfiguratsioon, mis tagab objektile likviidse turu.

Keskmisest parem projektlahendus ja hooldusvõimalused. Standardkonfiguratsioon (võib-olla väga väheste eranditega), mis tagab objektile likviidse turu.

Keskmine projektlahendus ja hooldusvõimalused. Konfiguratsioon on mõnevõrra spetsiifiline ning võib kitsendada objekti turgu.

Keskmisest kehvem projektlahendus ja hooldusvõimalused. Vara kasutusiga läheneb lõpule. Konfiguratsioon on väga spetsiifiline; objekti turg on väga kitsas.

| b) | Alamtegur: edasimüügiväärtus |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: edasimüügiväärtus

Jooksev edasimüügiväärtus ületab tunduvalt võla väärtust.

Edasimüügiväärtus ületab mõõdukalt võla väärtust.

Edasimüügiväärtus ületab veidi võla väärtust.

Edasimüügiväärtus on väiksem kui võla väärtus.

| c) | Alamtegur: vara väärtuse ja likviidsuse tundlikkus majandustsüklite suhtes |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: vara väärtuse ja likviidsuse tundlikkus majandustsüklite suhtes

Vara väärtus ja likviidsus on suhteliselt vähetundlikud majandustsüklite suhtes.

Vara väärtus ja likviidsus on tundlikud majandustsüklite suhtes.

Vara väärtus ja likviidsus on üsna tundlikud majandustsüklite suhtes.

Vara väärtus ja likviidsus on väga tundlikud majandustsüklite suhtes.

Tegur: sponsori (sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse) tugevus

| a) | Alamtegur: sponsorite varasemad kogemused ja majanduslik tugevus |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: sponsorite varasemad kogemused ja majanduslik tugevus

Väga heade varasemate kogemuste ja väga hea finantssuutlikkusega sponsorid.

Heade varasemate kogemuste ja hea finantssuutlikkusega sponsorid.

Piisavate varasemate kogemuste ja hea finantssuutlikkusega sponsorid.

Puudulike või küsitavate varasemate kogemuste ja/või finantsnõrkustega sponsorid.

Tegur: tagatiste pakett

| a) | Alamtegur: varade kontroll |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: varade kontroll

Juriidiliste dokumentidega antakse laenuandjale vara või seda omava äriühingu üle tegelik kontroll (nt esimese nõudeõiguse järguga täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi  (8) või sellist tagatist sisaldav üüriskeem).

Juriidiliste dokumentidega antakse laenuandjale vara või seda omava äriühingu üle tegelik kontroll (nt täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi või sellist tagatist sisaldav üüriskeem).

Juriidiliste dokumentidega antakse laenuandjale vara või seda omava äriühingu üle tegelik kontroll (nt täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi või sellist tagatist sisaldav üüriskeem).

Leping pakub laenuandjale vähe tagatisi ning hõlmab teatavat vara üle kontrolli kaotamise riski.

| b) | Alamtegur: laenuandja käsutuses olevad õigused ja vahendid vara asukoha ja seisukorra jälgimiseks |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: laenuandja käsutuses olevad õigused ja vahendid vara asukoha ja seisukorra jälgimiseks

Laenuandjal on võimalus jälgida vara asukohta ja seisukorda igal ajal ja igas kohas (korrapärased aruanded, võimalus teha kontrolle).

Laenuandjal on võimalus jälgida vara asukohta ja seisukorda peaaegu igal ajal ja igas kohas.

Laenuandjal on võimalus jälgida vara asukohta ja seisukorda peaaegu igal ajal ja igas kohas.

Laenuandja võimalused vara asukoha ja seisukorra jälgimiseks on piiratud.

| c) | Alamtegur: kahjukindlustus |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: kahjukindlustus

Tugev kindlustuskaitse, sealhulgas kaasnevate kahjude kindlustus väga hea kvaliteediga kindlustusandja juures.

Rahuldav kindlustuskaitse (ei hõlma kaasnevate kahjude kindlustust) hea kvaliteediga kindlustusandja juures.

Keskmine kindlustuskaitse (ei hõlma kaasnevate kahjude kindlustust) vastuvõetava kvaliteediga kindlustusandja juures.

Nõrk kindlustuskaitse (ei hõlma kaasnevate kahjude kindlustust) või kindlustuskaitse kehva kvaliteediga kindlustusandja juures.

---

(1)  Võla teenindamise kattekordaja näitab laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo, mida on võimalik varalt teenida, ning laenuperioodi jooksul nõutavate põhisumma tagasimaksete ja intressimaksete suhet, kusjuures laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo arvutamiseks lahutatakse projekti tuludest tegevuskulud, kapitalikulud, võla ja omakapitali rahastamine, maksud ja käibekapitali korrigeerimine.

(2)  Intressikulude kattekordaja näitab laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo, mida on võimalik varalt teenida, ning laenuperioodi jooksul nõutavate intressimaksete suhet, kusjuures laenu teenindamiseks kättesaadava rahavoo arvutamiseks lahutatakse projekti tuludest tegevuskulud, kapitalikulud, võla ja omakapitali rahastamine, maksud ja käibekapitali korrigeerimine.

(3)  Laenusumma ja tagatisvara väärtuse suhtarv on laenusumma ja panditud vara väärtuse suhe.

(4)  Laenu kehtivusaeg näitab laenu tagasimaksmiseks järelejäänud aega.

(5)  Laenu kehtivusaeg näitab laenu tagasimaksmiseks järelejäänud aega.

(6)  Käitus- ja hooldusleping on arendaja ja käitaja vahel sõlmitud leping. Arendaja delegeerib projekti käitamise, hooldamise ja sageli ka tulemuslikkuse juhtimise käitajale, kellel on teadmised asjaomasest tööstusharust vastavalt käitus- ja hoolduslepingu tingimustele (st ulatus, kestus, käitaja vastutus, tasud ja leppetrahvid).

(7)  Käituse ja hoolduse reservikonto on fond, kus hoiustatakse projekti käitus- ja hoolduskulude katmiseks kasutatavaid vahendeid.

(8)  Esimese nõudeõiguse järguga täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi on (tagatiseks antud) varaga seotud nõudeõigus, mis on kaitstud teiste isikute nõuete eest. Pandiõiguse täitmisele pööratavuse tagamiseks peab selle registreerima asjakohases seadusjärgses ametiasutuses, et see oleks õiguslikult täitmisele pööratav ning mis tahes järgnevatele nõuetele asjaomase vara vastu antaks madalam nõudeõiguse järk.

---

IV LISA

Kaupade rahastamise riskipositsioonide hindamiskriteeriumid

| | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegur: majanduslik tugevus | | | | |
| a) | Alamtegur: tehingu ületagatuse määr |

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

Tegur: majanduslik tugevus

a)

Alamtegur: tehingu ületagatuse määr

Kõrge

Hea

Rahuldav

Madal

Tegur: poliitiline ja õiguskeskkond

| a) | Alamtegur: riigi risk |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: riigi risk

Riigi risk puudub.

Riigi risk on piiratud (eelkõige reservide paiknemine offshore-kohas areneva majandusega riigis).

Riigi risk esineb (eelkõige reservide paiknemine offshore-kohas areneva majandusega riigis).

Suur riigi risk (eelkõige riigisisesed reservid areneva majandusega riigis).

| b) | Alamtegur: riigi riskide maandamise meetmed |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: riigi riskide maandamise meetmed

Väga tugevad maandusmeetmed:

tugevad offshore-mehhanismid;

strateegiline kaup; esimese klassi ostja.

Tugevad maandusmeetmed:

offshore-mehhanismid;

strateegiline kaup; tugev ostja.

Vastuvõetavad maandusmeetmed:

offshore-mehhanismid;

vähem strateegiline kaup; vastuvõetav ostja.

Osalised maandusmeetmed:

offshore-mehhanismid puuduvad;

mittestrateegiline kaup; nõrk ostja.

Tegur: vara tunnused

| a) | Alamtegur: likviidsus ja kahjustustele vastuvõtlikkus |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: likviidsus ja kahjustustele vastuvõtlikkus

Kaup on noteeritud ja riske saab maandada futuuride või börsiväliste instrumentide kaudu. Kaup ei ole kahjustustele vastuvõtlik.

Kaup on noteeritud ja riske saab maandada börsiväliste instrumentide kaudu. Kaup ei ole kahjustustele vastuvõtlik.

Kaup ei ole noteeritud, kuid on likviidne. Ebakindlus riskimaandamise võimaluste osas. Kaup ei ole kahjustustele vastuvõtlik.

Kaup ei ole noteeritud. Turu suurust ja sügavust arvestades on likviidsus piiratud. Asjakohased riskimaandamisinstrumendid puuduvad. Kaup on kahjustustele vastuvõtlik.

Tegur: sponsori (sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluse) tugevus

| a) | Alamtegur: kaupleja majanduslik tugevus |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: kaupleja majanduslik tugevus

Väga tugev võrreldes kauplemisfilosoofia ja -riskidega

Tugev

Piisav

Nõrk

| b) | Alamtegur: varasemad kogemused, sh logistika haldamise suutlikkus |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: varasemad kogemused, sh logistika haldamise suutlikkus

Laiaulatuslik kogemus asjaomase tehingu liigiga. Edukas varasem tegutsemiskogemus ja kulutõhusus.

Piisav kogemus asjaomase tehingu liigiga. Keskmisest suurem varasem tegutsemiskogemus ja kulutõhusus.

Piiratud kogemus asjaomase tehingu liigiga. Keskmine varasem tegutsemiskogemus ja kulutõhusus.

Üldiselt piiratud või ebakindlad tulemused. Kõikuvad kulud ja kasum.

| c) | Alamtegur: kauplemiskontrollid ja riskimaanduspõhimõtted |
| --- | --- |

c)

Alamtegur: kauplemiskontrollid ja riskimaanduspõhimõtted

Range kord vastaspoolte valimiseks, riskide maandamiseks ja järelevalveks.

Piisav kord vastaspoolte valimiseks, riskide maandamiseks ja järelevalveks.

Varasemate tehingutega ei ole olnud probleeme või on olnud pisiprobleeme.

Kaupleja on varasematest tehingutest saanud märkimisväärset kahju.

| d) | Alamtegur: finantsteabe avalikustamise kvaliteet |
| --- | --- |

d)

Alamtegur: finantsteabe avalikustamise kvaliteet

Suurepärane

Hea

Rahuldav

Finantsteabe avalikustamise osas esineb teatavat ebakindlust või on avalikustatud teave ebapiisav.

Tegur: tagatiste pakett

| a) | Alamtegur: varade kontroll |
| --- | --- |

a)

Alamtegur: varade kontroll

Esimese nõudeõiguse järguga täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi  (1) annab laenuandjale vajaduse korral mis tahes ajal õigusliku kontrolli asjaomase vara üle.

Esimese nõudeõiguse järguga täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi annab laenuandjale vajaduse korral mis tahes ajal õigusliku kontrolli asjaomase vara üle.

Protsessi teatavas etapis kaotab laenuandja kontrolli varade üle. Kontrolli kadumisega seotud riske maandab kauplemisprotsessi või kolmanda isiku põhjalik tundmine.

Leping hõlmab teatavat vara üle kontrolli kaotamise riski. Vara tagasisaamisega on seotud risk.

| b) | Alamtegur: kahjukindlustus |
| --- | --- |

b)

Alamtegur: kahjukindlustus

Tugev kindlustuskaitse, sealhulgas kaasnevate kahjude kindlustus väga hea kvaliteediga kindlustusandja juures.

Rahuldav kindlustuskaitse (ei hõlma kaasnevate kahjude kindlustust) hea kvaliteediga kindlustusandja juures.

Keskmine kindlustuskaitse (ei hõlma kaasnevate kahjude kindlustust) vastuvõetava kvaliteediga kindlustusandja juures.

Nõrk kindlustuskaitse (ei hõlma kaasnevate kahjude kindlustust) või kindlustuskaitse kehva kvaliteediga kindlustusandja juures.

---

(1)  Esimese nõudeõiguse järguga täitmisele pööratav tagatisega seotud huvi on (tagatiseks antud) varaga seotud nõudeõigus, mis on kaitstud teiste isikute nõuete eest. Pandiõiguse täitmisele pööratavuse tagamiseks peab selle registreerima asjakohases seadusjärgses ametiasutuses, et see oleks õiguslikult täitmisele pööratav ning mis tahes järgnevatele nõuetele asjaomase vara vastu antaks madalam nõudeõiguse järk.

---

| 14.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/24

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/599,

7. aprill 2021,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Rheinisches Zuckerrübenkraut“ / „Rheinischer Zuckerrübensirup“ / „Rheinisches Rübenkraut“ (KGT))

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 628/2012 (2) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/356 (3)) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Rheinisches Zuckerrübenkraut“ / „Rheinischer Zuckerrübensirup“ / „Rheinisches Rübenkraut“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 628/2012 (2) (muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/356 (3)) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Rheinisches Zuckerrübenkraut“ / „Rheinischer Zuckerrübensirup“ / „Rheinisches Rübenkraut“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (4).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Rheinisches Zuckerrübenkraut“ / „Rheinischer Zuckerrübensirup“ / „Rheinisches Rübenkraut“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 6. juuli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 628/2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut“ (KGT)] (ELT L 182, 13.7.2012, lk 10).

2

(3)  Komisjoni 15. veebruari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/356, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Rheinisches Zuckerrübenkraut / Rheinischer Zuckerrübensirup / Rheinisches Rübenkraut (KGT)] (ELT L 54, 1.3.2017, lk 2).

3

(4)  
  ELT C 424, 8.12.2020, lk 43.

4

---

| 14.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/26

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/600,

7. aprill 2021,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks perioodiks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks perioodiks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2021

Komisjoni nimel

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Gerassimos THOMAS

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Volframisulamist vardad, mis sisaldavad üle 94 % massist volframi ja 1,5 % massist lantaani, pikkusega 150 mm ja läbimõõduga 3 mm. Vardad ei ole saadud paagutamisel, neil ei ole pinnakatet ega räbustit. Nende otsad on nürid (st ilma teravate tippudeta) ja nad on üksikult värviga märgistatud. Värvimärgistus tähistab legeerivat elementi ja volframisisaldust. Vardad on pakitud partiidena.
  Vardaid tuleb teritada ja neid kasutatakse keevituselektroodidena TIG-keevituseks (Tungsten Inert Gas (TIG)). Elektroodi otstarve selle keevitusprotsessi ajal on tekitada kaar elektroodi ja töödeldava detaili vahel. Elektrood ei sula protsessi käigus, st see on sulamatu. | 8101 99 10 | Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkusega 3 ja märkuse 5 punktiga a, grupi 74 märkuse 1 punktiga d, grupi 81 alamrubriigi märkusega 1 ning CN-koodide 8101 , 8101 99 ja 8101 99 10 sõnastusega.
  Vardad peavad läbima spetsiaalse otste lihvimise protsessi, et saavutada selline otste kuju, et neid saaks kasutada elektroodidena TIG-keevituses. Seetõttu ei leita tootel olevat tollile esitamisel rubriigi 8515 keevitusseadmete keevituselektroodide objektiivseid omadusi. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8515 kuuluvate metallide kaarkeevitusseadmete osadena.
  Toode vastab selle objektiivseid tunnuseid ja omadusi arvestades rubriigi 8101 sõnastusele, mis hõlmab volframit ja sellest valmistatud tooteid. (Vt ka harmoneeritud süsteemi (HS) selgitavad märkused, rubriik 8101 , esimene lõik, milles on märgitud, et volframist latid, mis on valtsitud või tõmmatud varrasteks, kuuluvad sellesse rubriiki. See säte on kooskõlas ka rubriiki 8311 käsitlevate HSi selgitavate märkuste esimese lõiguga, mille kohaselt mitteväärismetallist elektroodid, mis ei ole räbustiga kaetud või räbustikust südamikuga, ei kuulu rubriiki 8311 ja tuleb vastavalt nende koostismaterjalile klassifitseerida asjakohastesse gruppidesse.)
  Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8101 99 10 alla kui volframist varbmaterjal (v.a üksnes paagutamisel saadud). |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjused

(1)

(2)

(3)

Volframisulamist vardad, mis sisaldavad üle 94 % massist volframi ja 1,5 % massist lantaani, pikkusega 150 mm ja läbimõõduga 3 mm. Vardad ei ole saadud paagutamisel, neil ei ole pinnakatet ega räbustit. Nende otsad on nürid (st ilma teravate tippudeta) ja nad on üksikult värviga märgistatud. Värvimärgistus tähistab legeerivat elementi ja volframisisaldust. Vardad on pakitud partiidena.

Vardaid tuleb teritada ja neid kasutatakse keevituselektroodidena TIG-keevituseks (Tungsten Inert Gas (TIG)). Elektroodi otstarve selle keevitusprotsessi ajal on tekitada kaar elektroodi ja töödeldava detaili vahel. Elektrood ei sula protsessi käigus, st see on sulamatu.

8101 99 10

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XV jaotise märkusega 3 ja märkuse 5 punktiga a, grupi 74 märkuse 1 punktiga d, grupi 81 alamrubriigi märkusega 1 ning CN-koodide 8101 , 8101 99 ja 8101 99 10 sõnastusega.

Vardad peavad läbima spetsiaalse otste lihvimise protsessi, et saavutada selline otste kuju, et neid saaks kasutada elektroodidena TIG-keevituses. Seetõttu ei leita tootel olevat tollile esitamisel rubriigi 8515 keevitusseadmete keevituselektroodide objektiivseid omadusi. Järelikult ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8515 kuuluvate metallide kaarkeevitusseadmete osadena.

Toode vastab selle objektiivseid tunnuseid ja omadusi arvestades rubriigi 8101 sõnastusele, mis hõlmab volframit ja sellest valmistatud tooteid. (Vt ka harmoneeritud süsteemi (HS) selgitavad märkused, rubriik 8101 , esimene lõik, milles on märgitud, et volframist latid, mis on valtsitud või tõmmatud varrasteks, kuuluvad sellesse rubriiki. See säte on kooskõlas ka rubriiki 8311 käsitlevate HSi selgitavate märkuste esimese lõiguga, mille kohaselt mitteväärismetallist elektroodid, mis ei ole räbustiga kaetud või räbustikust südamikuga, ei kuulu rubriiki 8311 ja tuleb vastavalt nende koostismaterjalile klassifitseerida asjakohastesse gruppidesse.)

Seega tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8101 99 10 alla kui volframist varbmaterjal (v.a üksnes paagutamisel saadud).

---

| 14.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/601,

13. aprill 2021,

ELi kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2022, 2023 ja 2024, millega tagatakse vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnatakse tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 29 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1213/2008 (2) sätestati esimene kooskõlastatud mitmeaastane ühenduse kontrolliprogramm aastateks 2009, 2010 ja 2011. Kõnealust programmi jätkati vastavalt järjestikustele komisjoni määrustele. Kõige viimane neist oli komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/585 (3). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1213/2008 (2) sätestati esimene kooskõlastatud mitmeaastane ühenduse kontrolliprogramm aastateks 2009, 2010 ja 2011. Kõnealust programmi jätkati vastavalt järjestikustele komisjoni määrustele. Kõige viimane neist oli komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/585 (3).

| (2) | Toiduvaliku aluseks liidus on kolmkümmend kuni nelikümmend põhitoiduainet. Kuna kolme aasta jooksul toimub pestitsiidide kasutamises olulisi muutusi, tuleks neis toiduainetes esinevaid pestitsiide uurida kolmeaastaste tsüklitena, et hinnata tarbijate kokkupuudet pestitsiididega ning seda, kuidas kohaldatakse ELi õigusakte. |
| --- | --- |

(2)

Toiduvaliku aluseks liidus on kolmkümmend kuni nelikümmend põhitoiduainet. Kuna kolme aasta jooksul toimub pestitsiidide kasutamises olulisi muutusi, tuleks neis toiduainetes esinevaid pestitsiide uurida kolmeaastaste tsüklitena, et hinnata tarbijate kokkupuudet pestitsiididega ning seda, kuidas kohaldatakse ELi õigusakte.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) esitas teadusliku aruande pestitsiidide kontrolliprogrammi katsekorralduse hindamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kui valida vähemalt 32 eri toidukaubast 683 proovi, on jääkide piirnormi ületatud nendest hinnanguliselt üle 1 % puhul, kusjuures veapiir on 0,75 % (4). Selliste proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike arvule, nii et igal aastal võetaks vähemalt 12 proovi toote kohta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) esitas teadusliku aruande pestitsiidide kontrolliprogrammi katsekorralduse hindamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et kui valida vähemalt 32 eri toidukaubast 683 proovi, on jääkide piirnormi ületatud nendest hinnanguliselt üle 1 % puhul, kusjuures veapiir on 0,75 % (4). Selliste proovide võtmine tuleks jaotada liikmesriikide vahel vastavalt elanike arvule, nii et igal aastal võetaks vähemalt 12 proovi toote kohta.

| (4) | Arvesse võeti liidu eelmise ametliku kontrolliprogrammi analüüsitulemused, et tagada, et kontrolliprogrammiga hõlmatud pestitsiidide valik oleks kasutatavate pestitsiidide suhtes tüüpiline. |
| --- | --- |

(4)

Arvesse võeti liidu eelmise ametliku kontrolliprogrammi analüüsitulemused, et tagada, et kontrolliprogrammiga hõlmatud pestitsiidide valik oleks kasutatavate pestitsiidide suhtes tüüpiline.

| (5) | Komisjoni veebisaidil (5) on avaldatud juhised kvaliteedikontrollianalüüside tegemiseks ja valideerimiseks toidus ja söödas olevate pestitsiidijääkide analüüsimisel. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni veebisaidil (5) on avaldatud juhised kvaliteedikontrollianalüüside tegemiseks ja valideerimiseks toidus ja söödas olevate pestitsiidijääkide analüüsimisel.

| (6) | Kui pestitsiidijäägi määratluses on muid toimeaineid, metaboliite ja/või lagunemis- või reaktsioonisaadusi, tuleks selliste ühendite kohta eraldi aru anda, kui neid on eraldi mõõdetud (6). |
| --- | --- |

(6)

Kui pestitsiidijäägi määratluses on muid toimeaineid, metaboliite ja/või lagunemis- või reaktsioonisaadusi, tuleks selliste ühendite kohta eraldi aru anda, kui neid on eraldi mõõdetud (6).

| (7) | Liikmesriigid, komisjon ja toiduohutusamet on andmete esitamiseks kokku leppinud rakendusmeetmed, näiteks proovikirjeldusstandardi 2. versiooni (Standard Sample Description version 2, SSD2) ja kemikaalide seire aruandluse suunise (Chemical Monitoring Reporting Guideline), mida kasutatakse pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid, komisjon ja toiduohutusamet on andmete esitamiseks kokku leppinud rakendusmeetmed, näiteks proovikirjeldusstandardi 2. versiooni (Standard Sample Description version 2, SSD2) ja kemikaalide seire aruandluse suunise (Chemical Monitoring Reporting Guideline), mida kasutatakse pestitsiidijääkide analüüsi tulemuste esitamiseks.

| (8) | Proovivõtumenetluse puhul tuleks kohaldada komisjoni direktiivi 2002/63/EÜ (7), mis sisaldab codex alimentarius’e komisjoni soovitusi proovivõtumeetodite ja -korra kohta. |
| --- | --- |

(8)

Proovivõtumenetluse puhul tuleks kohaldada komisjoni direktiivi 2002/63/EÜ (7), mis sisaldab codex alimentarius’e komisjoni soovitusi proovivõtumeetodite ja -korra kohta.

| (9) | Vaja on hinnata ka seda, kas järgitakse imikute ja väikelaste toidu pestitsiidijääkide piirnorme, mis on sätestatud komisjoni direktiivi 2006/141/EÜ (8) artiklis 10, komisjoni direktiivi 2006/125/EÜ (9) artiklis 7 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/127 (10) artiklis 4, kusjuures arvesse võetakse üksnes määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlusi. |
| --- | --- |

(9)

Vaja on hinnata ka seda, kas järgitakse imikute ja väikelaste toidu pestitsiidijääkide piirnorme, mis on sätestatud komisjoni direktiivi 2006/141/EÜ (8) artiklis 10, komisjoni direktiivi 2006/125/EÜ (9) artiklis 7 ning komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2016/127 (10) artiklis 4, kusjuures arvesse võetakse üksnes määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlusi.

| (10) | Mis puutub üksiku jäägi määramise meetoditesse, siis peaksid liikmesriigid saama teha kohustuslikke analüüse ametlikes laborites, kus juba kasutatakse nõutavaid valideeritud meetodeid. |
| --- | --- |

(10)

Mis puutub üksiku jäägi määramise meetoditesse, siis peaksid liikmesriigid saama teha kohustuslikke analüüse ametlikes laborites, kus juba kasutatakse nõutavaid valideeritud meetodeid.

| (11) | Liikmesriigid peaksid esitama eelmise kalendriaasta andmed iga aasta 31. augustiks. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid esitama eelmise kalendriaasta andmed iga aasta 31. augustiks.

| (12) | Järjestikuste mitmeaastaste programmide kattumisest tuleneva segaduse vältimiseks tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/585 õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada. Seda tuleks siiski veel kohaldada 2021. aastal analüüsitavate proovide suhtes. |
| --- | --- |

(12)

Järjestikuste mitmeaastaste programmide kattumisest tuleneva segaduse vältimiseks tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/585 õiguskindluse huvides kehtetuks tunnistada. Seda tuleks siiski veel kohaldada 2021. aastal analüüsitavate proovide suhtes.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid ( (*1)*) võtavad 2022., 2023. ja 2024. aastal proove ja teevad analüüse pestitsiidijääkide määramiseks toodetes vastavalt pestitsiidide ja toodete kombinatsioonidele, mis on esitatud I lisas.

Igast tootest, sealhulgas imikutele ja väikelastele ettenähtud toitudest ja mahepõllumajandusest pärit toodetest võetavate proovide arv on esitatud II lisas.

Artikkel 2

1.   Partii, millest proovid võetakse, valitakse juhuslikult.

Proovivõtmise kord, sealhulgas ühikute arv, peab olema kooskõlas direktiiviga 2002/63/EÜ.

2.   Kõiki proove, sealhulgas imikutele ja väikelastele ettenähtud toitude ning mahepõllumajandusest pärit toodete proove, analüüsitakse vastavalt määruses (EÜ) nr 396/2005 sätestatud pestitsiidijääkide määratlustele I lisas osutatud pestitsiidide suhtes.

3.   Imikutele ja väikelastele ettenähtud toitude puhul hinnatakse proove toodetest, mis on kasutusvalmis või mis muudetakse kasutusvalmiks tootja juhendi kohaselt, võttes arvesse direktiivides 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ ning delegeeritud määruses (EL) 2016/127 sätestatud jääkide piirnorme. Kui sellist toitu võib tarbida nii muutmata kujul kui ka kasutusvalmiks muudetuna, esitatakse tulemused muutmata kujul toidu kohta.

Artikkel 3

Liikmesriigid esitavad 2022., 2023. ja 2024. aastal analüüsitud proovide analüüsitulemused vastavalt 2023., 2024. ja 31 augusti 2023. Need tulemused esitatakse toiduohutusameti sätestatud elektroonilise aruandlusvormi kaudu.

Juhul kui pestitsiidijäägi määratlus hõlmab rohkem kui üht ühendit (toimeaine ja/või metaboliit või lagunemis- või reaktsioonisaadus), esitavad liikmesriigid analüüsitulemused vastavalt jäägi ametlikule määratlusele. Lisaks esitatakse kõigi jäägi määratluse alla kuuluvate analüütide tulemused eraldi iga aine kohta, mis on eraldi mõõdetud.

Artikkel 4

Rakendusmäärus (EL) 2020/585 tunnistatakse kehtetuks.

Seda kohaldatakse siiski veel 2021. aastal analüüsitavate proovide suhtes kuni 1. septembrini 2022.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 13. aprill 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 5. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1213/2008 kooskõlastatud mitmeaastase ühenduse kontrolliprogrammi kohta aastateks 2009, 2010 ja 2011, et tagada vastavus piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimsetes ja loomsetes toiduainetes või nende pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 328, 6.12.2008, lk 9).

2

(3)  Komisjoni 27. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/585 liidu kooskõlastatud mitmeaastase kontrolliprogrammi kohta aastateks 2021, 2022 ja 2023, et tagada vastavus pestitsiidijääkide piirnormidele ja hinnata tarbijate kokkupuudet taimses ja loomses toidus või selle pinnal esinevate pestitsiidijääkidega (ELT L 135, 29.4.2020, lk 1).

3

(4)  Euroopa Toiduohutusamet, Pesticide Monitoring Program: Design Assessment. EFSA Journal 2015; 13(2):4005.

4

(5)  Dokument nr SANTE/12682/2019.

5

https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2019-12682.pdf, viimane versioon.

(6)  SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions (komplekssete jääkide määratlemise korral määramispiiride liitmist käsitlev töödokument).

6

(7)  Komisjoni 11. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/63/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid taimsetes ja loomsetes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide ametlikuks kontrollimiseks ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 79/700/EMÜ (EÜT L 187, 16.7.2002, lk 30).

7

(8)  Komisjoni 22. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/141/EÜ imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ (ELT L 401, 30.12.2006, lk 1).

8

(9)  Komisjoni 5. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/125/EÜ imikutele ja väikelastele mõeldud teraviljapõhiste töödeldud toitude ja muude imikutoitude kohta (ELT L 339, 6.12.2006, lk 16).

9

(10)  Komisjoni 25. septembri 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/127, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 609/2013 seoses imiku piimasegu ja jätkupiimasegu koostise ja teabe erinõuetega ning teabega imikute ja väikelaste toitmise kohta (ELT L 25, 2.2.2016, lk 1).

10

(*1)  Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli (mis on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu lahutamatu osa) 2. lisa 24. jao ning artikli 5 lõike 4 kohaselt kohaldatakse käesolevat määrust Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa puhul ning viiteid liikmesriikidele käsitatakse kogu protokolli kohaldamisaja jooksul Ühendkuningriiki Põhja-Iirimaa osas hõlmavana.

*1

---

I LISA

A osa. Taimsed saadused,
   (1)
  millest tuleb proovid võtta 2022., 2023. ja 2024. aastal

| 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- |
| (c) | (a) | (b) |
| Õunad (2) | Apelsinid (2) | Lauaviinamarjad (2) |
| Maasikad (2) | Pirnid (2) | Banaanid (2) |
| Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) (2) | Kiivid (2) | Greibid (2) |
| Viinamarjavein (punane või valge) (kui veini konkreetne töötlemistegur ei ole teada, palutakse liikmesriikidel esitada veini puhul kasutatud töötlemistegurid) | Lillkapsad (2) | Baklažaanid (2) |
| Aedsalatid (2) | Sibulad (2) | Spargelkapsas (2) |
| Peakapsad (2) | Porgandid (2) | Melonid (2) |
| Tomatid (2) | Kartulid (2) | Kultuurseened (2) |
| Spinat (2) | Oad (kuivatatud) (2) | Harilikud paprikad (2) |
| Kaeraterad (3)
   (4) | Rukkiterad  (4) | Nisuterad  (4) |
| Odraterad  (4)
   (5) | Pruun riis (kooritud riis), mis on määratletud kui koorimata riis pärast seemnekesta eemaldamist  (6) | Külmpressitud oliiviõli (kui õli konkreetne töötlemistegur ei ole teada, tuleb liikmesriikidel teatada kasutatud töötlemistegurid) |

2022

2023

2024

(c)

(a)

(b)

Õunad (2)

Apelsinid (2)

Lauaviinamarjad (2)

Maasikad (2)

Pirnid (2)

Banaanid (2)

Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) (2)

Kiivid (2)

Greibid (2)

Viinamarjavein (punane või valge) (kui veini konkreetne töötlemistegur ei ole teada, palutakse liikmesriikidel esitada veini puhul kasutatud töötlemistegurid)

Lillkapsad (2)

Baklažaanid (2)

Aedsalatid (2)

Sibulad (2)

Spargelkapsas (2)

Peakapsad (2)

Porgandid (2)

Melonid (2)

Tomatid (2)

Kartulid (2)

Kultuurseened (2)

Spinat (2)

Oad (kuivatatud) (2)

Harilikud paprikad (2)

Kaeraterad (3)
   (4)

Rukkiterad  (4)

Nisuterad  (4)

Odraterad  (4)
   (5)

Pruun riis (kooritud riis), mis on määratletud kui koorimata riis pärast seemnekesta eemaldamist  (6)

Külmpressitud oliiviõli (kui õli konkreetne töötlemistegur ei ole teada, tuleb liikmesriikidel teatada kasutatud töötlemistegurid)

B osa. Loomsed saadused,
   (7)
  millest tuleb proovid võtta 2022., 2023. ja 2024. aastal

| 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- |
| (e) | (f) | (d) |
| Lehmapiim (8) | Kodulinnurasv (9)
   (10) | Veiserasv (9)
   (10) |
| Searasv (9)
   (10) | Veisemaks (9) | Kanamunad (9)
   (11) |

2022

2023

2024

(e)

(f)

(d)

Lehmapiim (8)

Kodulinnurasv (9)
   (10)

Veiserasv (9)
   (10)

Searasv (9)
   (10)

Veisemaks (9)

Kanamunad (9)
   (11)

C osa. Taimsetes toodetes või nende pinnal kontrollitavad pestitsiidi või toote kombinatsioonid

| | 2022 | 2023 | 2024 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, apelsinides, lillkapsastes, pruunis riisis ja kuivatatud ubades ning nende pinnal 2023. aastal, greipides, lauaviinamarjades, baklažaanides ja spargelkapsas ning nende pinnal 2024. aastal. |
| 2- fenüülfenool | (c) | (a) | (b) | |
| Abamektiin | (c) | (a) | (b) | |
| Aklonifeen | | (a) | | Analüüsida üksnes porgandites ja nende pinnal 2023. aastal. |
| Atsefaat | (c) | (a) | (b) | |
| Atseetamipriid | (c) | (a) | (b) | |
| Akrinatriin | (c) | (a) | (b) | |
| Aldikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Aldriin ja dieldriin | (c) | (a) | (b) | |
| Ametoktradiin | (c) | (a) | (b) | |
| Metüülasiinfoss | (c) | (a) | (b) | |
| Asoksüstrobiin | (c) | (a) | (b) | |
| Bifentriin | (c) | (a) | (b) | |
| Bifenüül | (c) | (a) | (b) | |
| Bitertanool | (c) | (a) | (b) | |
| Boskaliid | (c) | (a) | (b) | |
| Bromiidioon | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, pruunis riisis ja selle pinnal 2023. aastal, harilikes paprikates ja nende pinnal 2024. aastal. |
| Bromopropülaat | (c) | (a) | (b) | |
| Bupirimaat | (c) | (a) | (b) | |
| Buprofesiin | (c) | (a) | (b) | |
| Kaptaan | (c) | (a) | (b) | |
| Karbarüül | (c) | (a) | (b) | |
| Karbendasiim ja benomüül | (c) | (a) | (b) | |
| Karbofuraan | (c) | (a) | (b) | |
| Kloorantraniliprool | (c) | (a) | (b) | |
| Klorofenapüür | (c) | (a) | (b) | |
| Kloromekvaat | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes tomatites, kaera ja odraterades ning nende pinnal 2022. aastal, porgandites, pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2023. aastal, baklažaanides, lauaviinamarjades, kultuurseentes ja nisus ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Klorotaloniil | (c) | (a) | (b) | |
| Kloroprofaam | (c) | (a) | (b) | |
| Kloropürifoss | (c) | (a) | (b) | |
| Metüülkloropürifoss | (c) | (a) | (b) | |
| Klofentesiin | (c) | (a) | (b) | |
| Klotianidiin | (c) | (a) | (b) | |
| Tsüantraniliprool | (c) | (a) | (b) | |
| Tsüasofamiid | (c) | (a) | (b) | |
| Tsüflufenamiid | (c) | (a) | (b) | |
| Tsüflutriin | (c) | (a) | (b) | |
| Tsümoksaniil | (c) | (a) | (b) | |
| Tsüpermetriin | (c) | (a) | (b) | |
| Tsüprokonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Tsüprodiniil | (c) | (a) | (b) | |
| Tsüromasiin | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, kartulites, sibulates ja porgandites ning nende pinnal 2023. aastal, baklažaanides, harilikes paprikates, melonites ja kultuurseentes ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Deltametriin | (c) | (a) | (b) | |
| Diasinoon | (c) | (a) | (b) | |
| Diklorofoss | (c) | (a) | (b) | |
| Dikloraan | (c) | (a) | (b) | |
| Dikofool | (c) | (a) | (b) | |
| Dietofenkarb | (c) | (a) | (b) | |
| Difenokonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Diflubensuroon | (c) | (a) | (b) | |
| Dimetoaat | (c) | (a) | (b) | |
| Dimetomorf | (c) | (a) | (b) | |
| Dinikonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Difenüülamiin | (c) | (a) | (b) | |
| Ditianoon | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes õuntes ja virsikutes ning nende pinnal 2022. aastal, pirnides ja pruunis riisis ning nende pinnal 2023. aastal, lauaviinamarjades ja nende pinnal 2024. aastal. |
| Ditiokarbamaadid | (c) | (a) | (b) | Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud spargelkapsad, lillkapsad, peakapsad, oliiviõli, vein ja sibulad. |
| Dodiin | (c) | (a) | (b) | |
| Emamektiinbensoaat B1a, väljendatud emamektiinina | (c) | (a) | (b) | |
| Endosulfaan | (c) | (a) | (b) | |
| Epoksikonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Etefoon | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes õuntes, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2022. aastal, apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2023. aastal, harilikes paprikates, nisuterades ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Etioon | (c) | (a) | (b) | |
| Etirimool | (c) | (a) | (b) | |
| Etofeenproks | (c) | (a) | (b) | |
| Etoksasool | (c) | (a) | (b) | |
| Famoksadoon | (c) | (a) | (b) | |
| Fenamidoon | (c) | (a) | (b) | |
| Fenamifoss | (c) | (a) | (b) | |
| Fenarimool | (c) | (a) | (b) | |
| Fenasakviin | (c) | (a) | (b) | |
| Fenbukonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Fenbutatinaoksiid | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes õuntes, maasikates, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2022. aastal, apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2023. aastal, baklažaanides, greipides, harilikes paprikates ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Fenheksamiid | (c) | (a) | (b) | |
| Fenitrotioon | (c) | (a) | (b) | |
| Fenoksükarb | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpropatriin | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpropidiin | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpropimorf | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpürasamiin | (c) | (a) | (b) | |
| Fenpüroksimaat | (c) | (a) | (b) | |
| Fentioon | (c) | (a) | (b) | |
| Fenvaleraat | (c) | (a) | (b) | |
| Fiproniil | (c) | (a) | (b) | |
| Flonikamiid | (c) | (a) | (b) | |
| Fluasifop-P | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes maasikates, peakapsastes, aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, lillkapsastes, kuivatatud ubades, kartulites ja porgandites ning nende pinnal 2023. aastal, baklažaanides, spargelkapsastes, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Flubeendiamiid | (c) | (a) | (b) | |
| Fludioksoniil | (c) | (a) | (b) | |
| Flufenoksuroon | (c) | (a) | (b) | |
| Fluopikoliid | (c) | (a) | (b) | |
| Fluopüraam | (c) | (a) | (b) | |
| Flukviinkonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Flusilasool | (c) | (a) | (b) | |
| Flutriafool | (c) | (a) | (b) | |
| Fluksapüroksaad | (c) | (a) | (b) | |
| Folpeet | (c) | (a) | (b) | |
| Formetanaat | (c) | (a) | (b) | |
| Fosetüül-Al | (c) | (a) | (b) | |
| Fostiasaat | (c) | (a) | (b) | |
| Glüfosaat | (c) | (a) | (b) | |
| Ammooniumglufosinaat | (c) | (a) | (b) | |
| Haloksüfop, sealhulgas haloksüfop-P | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes maasikates ja peakapsastes ning nende pinnal 2022. aastal, kuivatatud ubades ja nende pinnal 2023. aastal, spargelkapsastes, greipides, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Heksakonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Heksütiasoks | (c) | (a) | (b) | |
| Imasaliil | (c) | (a) | (b) | |
| Imidaklopriid | (c) | (a) | (b) | |
| Indoksakarb | (c) | (a) | (b) | |
| Iprodioon | (c) | (a) | (b) | |
| Iprovalikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Isokarbofoss | (c) | (a) | (b) | |
| Isoprotiolaan | | (a) | | Ainet ei analüüsita üheski tootes või selle pinnal 2022. ja 2024. aastal. Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2023. aastal. |
| Metüülkresoksiim | (c) | (a) | (b) | |
| λ-tsühalotriin | (c) | (a) | (b) | |
| Linuroon | (c) | (a) | (b) | |
| Lufenuroon | (c) | (a) | (b) | |
| Malatioon | (c) | (a) | (b) | |
| Mandipropamiid | (c) | (a) | (b) | |
| Mepanipüriim | (c) | (a) | (b) | |
| Mepikvaat | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes odraterades ja kaeraterades ning nende pinnal 2022. aastal, pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2023. aastal, kultuurseentes ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Metaflumisoon | (c) | (a) | (b) | |
| Metalaksüül ja metalaksüül-M | (c) | (a) | (b) | |
| Metamidofoss | (c) | (a) | (b) | |
| Metidatioon | (c) | (a) | (b) | |
| Metiokarb | (c) | (a) | (b) | |
| Metomüül | (c) | (a) | (b) | |
| Metoksüfenosiid | (c) | (a) | (b) | |
| Metrafenoon | (c) | (a) | (b) | |
| Monokrotofoss | (c) | (a) | (b) | |
| Müklobutaniil | (c) | (a) | (b) | |
| Ometoaat | (c) | (a) | (b) | |
| Oksadiksüül | (c) | (a) | (b) | |
| Oksamüül | (c) | (a) | (b) | |
| Metüüloksüdemetoon | (c) | (a) | (b) | |
| Paklobutrasool | (c) | (a) | (b) | |
| Metüülparatioon | (c) | (a) | (b) | |
| Penkonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Pentsükuroon | (c) | (a) | (b) | |
| Pendimetaliin | (c) | (a) | (b) | |
| Permetriin | (c) | (a) | (b) | |
| Fosmeet | (c) | (a) | (b) | |
| Pirimikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Metüülpirimifoss | (c) | (a) | (b) | |
| Prokloraas | (c) | (a) | (b) | |
| Protsümidoon | (c) | (a) | (b) | |
| Profenofoss | (c) | (a) | (b) | |
| Propamokarb | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes maasikates, peakapsastes, spinatis, aedsalatis, tomatites ja odraterades ning nende pinnal 2022. aastal, porgandites, lillkapsastes, sibulates ja kartulites ning nende pinnal 2023. aastal, lauaviinamarjades, melonites, baklažaanides, spargelkapsastes, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Propargiit | (c) | (a) | (b) | |
| Propikonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Propüsamiid | (c) | (a) | (b) | |
| Prokinasiid | (c) | (a) | (b) | |
| Prosulfokarb | (c) | (a) | (b) | |
| Protiokonasool | (c) | (a) | (b) | Analüüsida üksnes peakapsastes, aedsalatis, tomatites, odraterades ja kaeraterades ning nende pinnal 2022. aastal, porgandites, sibulates, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2023. aastal, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal. |
| Pümetrosiin | (c) | | (b) | Analüüsida üksnes peakapsastes, aedsalatis, maasikates, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, Analüüsida baklažaanides, melonites ja harilikes paprikates ning nende pinnal 2024. aastal. Ainet ei analüüsita üheski tootes ega selle pinnal 2023. aastal. |
| Püraklostrobiin | (c) | (a) | (b) | |
| Püridabeen | (c) | (a) | (b) | |
| Püridalüül | (c) | (a) | (b) | |
| Pürimetaniil | (c) | (a) | (b) | |
| Püriproksüfeen | (c) | (a) | (b) | |
| Kinoksüfeen | (c) | (a) | (b) | |
| Spinosaad | (c) | (a) | (b) | |
| Spinetoraam | (c) | (a) | (b) | |
| Spirodiklofeen | (c) | (a) | (b) | |
| Spiromesifeen | (c) | (a) | (b) | |
| Spiroksamiin | (c) | (a) | (b) | |
| Spirotetramaat | (c) | (a) | (b) | |
| Sulfoksafloor | (c) | (a) | (b) | |
| τ-fluvalinaat | (c) | (a) | (b) | |
| Tebukonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Tebufenosiid | (c) | (a) | (b) | |
| Tebufenpüraad | (c) | (a) | (b) | |
| Teflubensuroon | (c) | (a) | (b) | |
| Teflutriin | (c) | (a) | (b) | |
| Terbutüülasiin | (c) | (a) | (b) | |
| Tetrakonasool | (c) | (a) | (b) | |
| Tetradifoon | (c) | (a) | (b) | |
| Tiabendasool | (c) | (a) | (b) | |
| Tiaklopriid | (c) | (a) | (b) | |
| Tiametoksaam | (c) | (a) | (b) | |
| Metüültiofanaat | (c) | (a) | (b) | |
| Metüültolklofoss | (c) | (a) | (b) | |
| Triadimefoon | (c) | (a) | (b) | |
| Triadimenool | (c) | (a) | (b) | |
| Tiodikarb | (c) | (a) | (b) | |
| Triasofoss | (c) | (a) | (b) | |
| Tritsüklasool | | (a) | | Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2023. aastal. |
| Trifloksüstrobiin | (c) | (a) | (b) | |
| Triflumuroon | (c) | (a) | (b) | |
| Vinklosoliin | (c) | (a) | (b) | |

2022

2023

2024

Märkused

2,4-D

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, apelsinides, lillkapsastes, pruunis riisis ja kuivatatud ubades ning nende pinnal 2023. aastal, greipides, lauaviinamarjades, baklažaanides ja spargelkapsas ning nende pinnal 2024. aastal.

2- fenüülfenool

(c)

(a)

(b)

Abamektiin

(c)

(a)

(b)

Aklonifeen

(a)

Analüüsida üksnes porgandites ja nende pinnal 2023. aastal.

Atsefaat

(c)

(a)

(b)

Atseetamipriid

(c)

(a)

(b)

Akrinatriin

(c)

(a)

(b)

Aldikarb

(c)

(a)

(b)

Aldriin ja dieldriin

(c)

(a)

(b)

Ametoktradiin

(c)

(a)

(b)

Metüülasiinfoss

(c)

(a)

(b)

Asoksüstrobiin

(c)

(a)

(b)

Bifentriin

(c)

(a)

(b)

Bifenüül

(c)

(a)

(b)

Bitertanool

(c)

(a)

(b)

Boskaliid

(c)

(a)

(b)

Bromiidioon

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, pruunis riisis ja selle pinnal 2023. aastal, harilikes paprikates ja nende pinnal 2024. aastal.

Bromopropülaat

(c)

(a)

(b)

Bupirimaat

(c)

(a)

(b)

Buprofesiin

(c)

(a)

(b)

Kaptaan

(c)

(a)

(b)

Karbarüül

(c)

(a)

(b)

Karbendasiim ja benomüül

(c)

(a)

(b)

Karbofuraan

(c)

(a)

(b)

Kloorantraniliprool

(c)

(a)

(b)

Klorofenapüür

(c)

(a)

(b)

Kloromekvaat

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes tomatites, kaera ja odraterades ning nende pinnal 2022. aastal, porgandites, pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2023. aastal, baklažaanides, lauaviinamarjades, kultuurseentes ja nisus ning nende pinnal 2024. aastal.

Klorotaloniil

(c)

(a)

(b)

Kloroprofaam

(c)

(a)

(b)

Kloropürifoss

(c)

(a)

(b)

Metüülkloropürifoss

(c)

(a)

(b)

Klofentesiin

(c)

(a)

(b)

Klotianidiin

(c)

(a)

(b)

Tsüantraniliprool

(c)

(a)

(b)

Tsüasofamiid

(c)

(a)

(b)

Tsüflufenamiid

(c)

(a)

(b)

Tsüflutriin

(c)

(a)

(b)

Tsümoksaniil

(c)

(a)

(b)

Tsüpermetriin

(c)

(a)

(b)

Tsüprokonasool

(c)

(a)

(b)

Tsüprodiniil

(c)

(a)

(b)

Tsüromasiin

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes aedsalatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, kartulites, sibulates ja porgandites ning nende pinnal 2023. aastal, baklažaanides, harilikes paprikates, melonites ja kultuurseentes ning nende pinnal 2024. aastal.

Deltametriin

(c)

(a)

(b)

Diasinoon

(c)

(a)

(b)

Diklorofoss

(c)

(a)

(b)

Dikloraan

(c)

(a)

(b)

Dikofool

(c)

(a)

(b)

Dietofenkarb

(c)

(a)

(b)

Difenokonasool

(c)

(a)

(b)

Diflubensuroon

(c)

(a)

(b)

Dimetoaat

(c)

(a)

(b)

Dimetomorf

(c)

(a)

(b)

Dinikonasool

(c)

(a)

(b)

Difenüülamiin

(c)

(a)

(b)

Ditianoon

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes õuntes ja virsikutes ning nende pinnal 2022. aastal, pirnides ja pruunis riisis ning nende pinnal 2023. aastal, lauaviinamarjades ja nende pinnal 2024. aastal.

Ditiokarbamaadid

(c)

(a)

(b)

Analüüsida kõigis loetletud toidukaupades ja nende pinnal, välja arvatud spargelkapsad, lillkapsad, peakapsad, oliiviõli, vein ja sibulad.

Dodiin

(c)

(a)

(b)

Emamektiinbensoaat B1a, väljendatud emamektiinina

(c)

(a)

(b)

Endosulfaan

(c)

(a)

(b)

Epoksikonasool

(c)

(a)

(b)

Etefoon

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes õuntes, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2022. aastal, apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2023. aastal, harilikes paprikates, nisuterades ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2024. aastal.

Etioon

(c)

(a)

(b)

Etirimool

(c)

(a)

(b)

Etofeenproks

(c)

(a)

(b)

Etoksasool

(c)

(a)

(b)

Famoksadoon

(c)

(a)

(b)

Fenamidoon

(c)

(a)

(b)

Fenamifoss

(c)

(a)

(b)

Fenarimool

(c)

(a)

(b)

Fenasakviin

(c)

(a)

(b)

Fenbukonasool

(c)

(a)

(b)

Fenbutatinaoksiid

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes õuntes, maasikates, virsikutes, tomatites ja nende pinnal ning veinis 2022. aastal, apelsinides ja pirnides ning nende pinnal 2023. aastal, baklažaanides, greipides, harilikes paprikates ja lauaviinamarjades ning nende pinnal 2024. aastal.

Fenheksamiid

(c)

(a)

(b)

Fenitrotioon

(c)

(a)

(b)

Fenoksükarb

(c)

(a)

(b)

Fenpropatriin

(c)

(a)

(b)

Fenpropidiin

(c)

(a)

(b)

Fenpropimorf

(c)

(a)

(b)

Fenpürasamiin

(c)

(a)

(b)

Fenpüroksimaat

(c)

(a)

(b)

Fentioon

(c)

(a)

(b)

Fenvaleraat

(c)

(a)

(b)

Fiproniil

(c)

(a)

(b)

Flonikamiid

(c)

(a)

(b)

Fluasifop-P

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes maasikates, peakapsastes, aedsalatis, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, lillkapsastes, kuivatatud ubades, kartulites ja porgandites ning nende pinnal 2023. aastal, baklažaanides, spargelkapsastes, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal.

Flubeendiamiid

(c)

(a)

(b)

Fludioksoniil

(c)

(a)

(b)

Flufenoksuroon

(c)

(a)

(b)

Fluopikoliid

(c)

(a)

(b)

Fluopüraam

(c)

(a)

(b)

Flukviinkonasool

(c)

(a)

(b)

Flusilasool

(c)

(a)

(b)

Flutriafool

(c)

(a)

(b)

Fluksapüroksaad

(c)

(a)

(b)

Folpeet

(c)

(a)

(b)

Formetanaat

(c)

(a)

(b)

Fosetüül-Al

(c)

(a)

(b)

Fostiasaat

(c)

(a)

(b)

Glüfosaat

(c)

(a)

(b)

Ammooniumglufosinaat

(c)

(a)

(b)

Haloksüfop, sealhulgas haloksüfop-P

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes maasikates ja peakapsastes ning nende pinnal 2022. aastal, kuivatatud ubades ja nende pinnal 2023. aastal, spargelkapsastes, greipides, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal.

Heksakonasool

(c)

(a)

(b)

Heksütiasoks

(c)

(a)

(b)

Imasaliil

(c)

(a)

(b)

Imidaklopriid

(c)

(a)

(b)

Indoksakarb

(c)

(a)

(b)

Iprodioon

(c)

(a)

(b)

Iprovalikarb

(c)

(a)

(b)

Isokarbofoss

(c)

(a)

(b)

Isoprotiolaan

(a)

Ainet ei analüüsita üheski tootes või selle pinnal 2022. ja 2024. aastal. Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2023. aastal.

Metüülkresoksiim

(c)

(a)

(b)

λ-tsühalotriin

(c)

(a)

(b)

Linuroon

(c)

(a)

(b)

Lufenuroon

(c)

(a)

(b)

Malatioon

(c)

(a)

(b)

Mandipropamiid

(c)

(a)

(b)

Mepanipüriim

(c)

(a)

(b)

Mepikvaat

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes odraterades ja kaeraterades ning nende pinnal 2022. aastal, pirnides, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2023. aastal, kultuurseentes ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal.

Metaflumisoon

(c)

(a)

(b)

Metalaksüül ja metalaksüül-M

(c)

(a)

(b)

Metamidofoss

(c)

(a)

(b)

Metidatioon

(c)

(a)

(b)

Metiokarb

(c)

(a)

(b)

Metomüül

(c)

(a)

(b)

Metoksüfenosiid

(c)

(a)

(b)

Metrafenoon

(c)

(a)

(b)

Monokrotofoss

(c)

(a)

(b)

Müklobutaniil

(c)

(a)

(b)

Ometoaat

(c)

(a)

(b)

Oksadiksüül

(c)

(a)

(b)

Oksamüül

(c)

(a)

(b)

Metüüloksüdemetoon

(c)

(a)

(b)

Paklobutrasool

(c)

(a)

(b)

Metüülparatioon

(c)

(a)

(b)

Penkonasool

(c)

(a)

(b)

Pentsükuroon

(c)

(a)

(b)

Pendimetaliin

(c)

(a)

(b)

Permetriin

(c)

(a)

(b)

Fosmeet

(c)

(a)

(b)

Pirimikarb

(c)

(a)

(b)

Metüülpirimifoss

(c)

(a)

(b)

Prokloraas

(c)

(a)

(b)

Protsümidoon

(c)

(a)

(b)

Profenofoss

(c)

(a)

(b)

Propamokarb

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes maasikates, peakapsastes, spinatis, aedsalatis, tomatites ja odraterades ning nende pinnal 2022. aastal, porgandites, lillkapsastes, sibulates ja kartulites ning nende pinnal 2023. aastal, lauaviinamarjades, melonites, baklažaanides, spargelkapsastes, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal.

Propargiit

(c)

(a)

(b)

Propikonasool

(c)

(a)

(b)

Propüsamiid

(c)

(a)

(b)

Prokinasiid

(c)

(a)

(b)

Prosulfokarb

(c)

(a)

(b)

Protiokonasool

(c)

(a)

(b)

Analüüsida üksnes peakapsastes, aedsalatis, tomatites, odraterades ja kaeraterades ning nende pinnal 2022. aastal, porgandites, sibulates, rukkiterades ja pruunis riisis ning nende pinnal 2023. aastal, harilikes paprikates ja nisuterades ning nende pinnal 2024. aastal.

Pümetrosiin

(c)

(b)

Analüüsida üksnes peakapsastes, aedsalatis, maasikates, spinatis ja tomatites ning nende pinnal 2022. aastal, Analüüsida baklažaanides, melonites ja harilikes paprikates ning nende pinnal 2024. aastal. Ainet ei analüüsita üheski tootes ega selle pinnal 2023. aastal.

Püraklostrobiin

(c)

(a)

(b)

Püridabeen

(c)

(a)

(b)

Püridalüül

(c)

(a)

(b)

Pürimetaniil

(c)

(a)

(b)

Püriproksüfeen

(c)

(a)

(b)

Kinoksüfeen

(c)

(a)

(b)

Spinosaad

(c)

(a)

(b)

Spinetoraam

(c)

(a)

(b)

Spirodiklofeen

(c)

(a)

(b)

Spiromesifeen

(c)

(a)

(b)

Spiroksamiin

(c)

(a)

(b)

Spirotetramaat

(c)

(a)

(b)

Sulfoksafloor

(c)

(a)

(b)

τ-fluvalinaat

(c)

(a)

(b)

Tebukonasool

(c)

(a)

(b)

Tebufenosiid

(c)

(a)

(b)

Tebufenpüraad

(c)

(a)

(b)

Teflubensuroon

(c)

(a)

(b)

Teflutriin

(c)

(a)

(b)

Terbutüülasiin

(c)

(a)

(b)

Tetrakonasool

(c)

(a)

(b)

Tetradifoon

(c)

(a)

(b)

Tiabendasool

(c)

(a)

(b)

Tiaklopriid

(c)

(a)

(b)

Tiametoksaam

(c)

(a)

(b)

Metüültiofanaat

(c)

(a)

(b)

Metüültolklofoss

(c)

(a)

(b)

Triadimefoon

(c)

(a)

(b)

Triadimenool

(c)

(a)

(b)

Tiodikarb

(c)

(a)

(b)

Triasofoss

(c)

(a)

(b)

Tritsüklasool

(a)

Analüüsida üksnes pruunis riisis ja selle pinnal 2023. aastal.

Trifloksüstrobiin

(c)

(a)

(b)

Triflumuroon

(c)

(a)

(b)

Vinklosoliin

(c)

(a)

(b)

D osa. Pestitsiidi ja toote kombinatsioonid loomsetes toodetes või nende pinnal esinevate pestitsiidide kontrollimiseks

| | 2022 | 2023 | 2024 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldriin ja dieldriin | (e) | (f) | (d) | |
| Bifentriin | (e) | (f) | (d) | |
| Klordaan | (e) | (f) | (d) | |
| Kloropürifoss | (e) | (f) | (d) | |
| Metüülkloropürifoss | (e) | (f) | (d) | |
| Tsüpermetriin | (e) | (f) | (d) | |
| DDT | (e) | (f) | (d) | |
| Deltametriin | (e) | (f) | (d) | |
| Diasinoon | (e) | (f) | (d) | |
| Endosulfaan | (e) | (f) | (d) | |
| Famoksadoon | (e) | (f) | (d) | |
| Fenvaleraat | (e) | (f) | (d) | |
| Fiproniil | (e) | (f) | (d) | |
| Glüfosaat | (e) | (f) | (d) | |
| Ammooniumglufosinaat | (e) | (f) | (d) | |
| Heptakloor | (e) | (f) | (d) | |
| Heksaklorobenseen | (e) | (f) | (d) | |
| Heksaklorotsükloheksaan (HCH, α-isomeer) | (e) | (f) | (d) | |
| Heksaklorotsükloheksaan (HCH, β-isomeer) | (e) | (f) | (d) | |
| Indoksakarb | (e) | | | Analüüsida üksnes piimas 2022. aastal. |
| Lindaan | (e) | (f) | (d) | |
| Metoksükloor | (e) | (f) | (d) | |
| Paratioon | (e) | (f) | (d) | |
| Pendimetaliin | (e) | (f) | (d) | |
| Permetriin | (e) | (f) | (d) | |
| Metüülpirimifoss | (e) | (f) | (d) | |

2022

2023

2024

Märkused

Aldriin ja dieldriin

(e)

(f)

(d)

Bifentriin

(e)

(f)

(d)

Klordaan

(e)

(f)

(d)

Kloropürifoss

(e)

(f)

(d)

Metüülkloropürifoss

(e)

(f)

(d)

Tsüpermetriin

(e)

(f)

(d)

DDT

(e)

(f)

(d)

Deltametriin

(e)

(f)

(d)

Diasinoon

(e)

(f)

(d)

Endosulfaan

(e)

(f)

(d)

Famoksadoon

(e)

(f)

(d)

Fenvaleraat

(e)

(f)

(d)

Fiproniil

(e)

(f)

(d)

Glüfosaat

(e)

(f)

(d)

Ammooniumglufosinaat

(e)

(f)

(d)

Heptakloor

(e)

(f)

(d)

Heksaklorobenseen

(e)

(f)

(d)

Heksaklorotsükloheksaan (HCH, α-isomeer)

(e)

(f)

(d)

Heksaklorotsükloheksaan (HCH, β-isomeer)

(e)

(f)

(d)

Indoksakarb

(e)

Analüüsida üksnes piimas 2022. aastal.

Lindaan

(e)

(f)

(d)

Metoksükloor

(e)

(f)

(d)

Paratioon

(e)

(f)

(d)

Pendimetaliin

(e)

(f)

(d)

Permetriin

(e)

(f)

(d)

Metüülpirimifoss

(e)

(f)

(d)

---

(1)  Seoses analüüsitavate toorainetega tuleb toodete selliste osade puhul, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, analüüsida määruse (EL) 2018/62 I lisa A osas loetletud rühma või alarühma põhitoodet, kui ei ole sätestatud teisiti.

(2)  Analüüsida tuleb töötlemata tooteid. Kui proov võetakse külmutatud toodetest, esitada töötlemistegur, kui see on teada.

(3)  Kui kaerateradest ei ole piisavat arvu kättesaadavaid proove, võib kaerateraproovide nõutud arvust selle osa, mida ei saanud võtta, lisada odrateraproovidele, mille tulemusena kaerateraproovide arv väheneb ja odrateraproovide arv proportsionaalselt suureneb.

(4)  Kui rukki-, nisu-, kaera- ja odrateradest ei ole piisavat arvu kättesaadavaid proove, võib analüüsida ka rukki, nisu, kaera ja odra täisterajahu ning teatada töötlemisteguri.

(5)  Kui odrateradest ei ole piisavat arvu kättesaadavaid proove, võib odrateraproovide nõutud arvust selle osa, mida ei saanud võtta, lisada kaerateraproovidele, mille tulemusena odrateraproovide arv väheneb ja kaerateraproovide arv proportsionaalselt suureneb.

(6)  Vajaduse korral võib analüüsida ka poleeritud riisiteri. Toiduohutusametile tuleb teatada, kas analüüsiti poleeritud või kooritud riisi. Kui analüüsiti poleeritud riisi, tuleb teatada töötlemistegur.

(7)  Seoses analüüsitavate toorainetega tuleb toodete selliste osade puhul, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, analüüsida määruse (EL) 2018/62 I lisa A osas loetletud rühma või alarühma põhitoodet, kui ei ole sätestatud teisiti.

(8)  Analüüsida tuleb värsket piima (töötlemata), sealhulgas külmutatud, kuumutatud ja steriliseeritud, pastöriseeritud või filtreeritud piima.

(9)  Analüüsida tuleb töötlemata tooteid. Kui proov võetakse külmutatud toodetest, esitada töötlemistegur, kui see on teada.

(10)  Lihast võib proove võtta ka vastavalt direktiivi 2002/63/EÜ lisa tabelile 3.

(11)  Analüüsida tuleb kooreta mune tervikuna.

---

II LISA

Artiklis 1 viidatud proovide arv

(1)

Iga toidukauba kohta võetavate proovide arv, mida analüüsitakse I lisas loetletud pestitsiidide suhtes, on sätestatud punktis 5.

(2)

Lisaks punkti 5 kohaselt nõutavatele proovidele peavad kõik liikmesriigid 2023. aastal võtma viis proovi imikute piimasegudest ja viis proovi jätkupiimasegudest ja neid analüüsima.

Lisaks punkti 5 kohaselt nõutavatele proovidele peavad kõik liikmesriigid 2024. aastal võtma kümme proovi teraviljapõhisest töödeldud imikutoidust ja neid analüüsima.

(3)

Vastavalt punktile 5 tuleb mahepõllumajandusest pärit toiduainete proovid võimaluse korral võtta proportsionaalselt kõnealuste kaupade turuosaga igas liikmesriigis, kusjuures vähim proovide arv on üks.

(4)

Kui kvalitatiivse sõeluuringu tulemused on positiivsed, kasutab liikmesriik kvantitatiivsete tulemuste saamiseks tavapärast jääkide määramise meetodit.

(5)

| BE | 15 | LT | 12 |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | 15 | LU | 12 |
| CZ | 15 | HU | 15 |
| DK | 12 | MT | 12 |
| DE | 106 | NL | 20 |
| EE | 12 | AT | 15 |
| IE | 12 | PL | 51 |
| EL | 15 | PT | 15 |
| ES | 55 | RO | 22 |
| FR | 78 | SI | 12 |
| HR | 12 | SK | 12 |
| IT | 75 | FI | 12 |
| CY | 12 | SE | 15 |
| LV | 12 | UK Põhja-Iirimaa osa  (1) | 12 |

BE

15

LT

12

BG

15

LU

12

CZ

15

HU

15

DK

12

MT

12

DE

106

NL

20

EE

12

AT

15

IE

12

PL

51

EL

15

PT

15

ES

55

RO

22

FR

78

SI

12

HR

12

SK

12

IT

75

FI

12

CY

12

SE

15

LV

12

UK Põhja-Iirimaa osa  (1)

12

PROOVIDE KOGUARV: 683

---

(1)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes sama protokolli 2. lisaga, kohaldatakse käesolevat määrust Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga.

1

---

OTSUSED

| 14.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/42 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/42

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/602,

8. aprill 2021,

millega nimetatakse ametisse Europoli tegevdirektori asetäitja

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK, (1) eriti selle artikleid 54 ja 55,

tegutsedes asutusena, kes on volitatud nimetama ametisse Europoli tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitjad,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Europoli tegevdirektori ühe ametisoleva asetäitja ametiaeg lõppes 31. detsembril 2020. Seetõttu on vaja ametisse nimetada uus Europoli tegevdirektori asetäitja. |
| --- | --- |

(1)

Europoli tegevdirektori ühe ametisoleva asetäitja ametiaeg lõppes 31. detsembril 2020. Seetõttu on vaja ametisse nimetada uus Europoli tegevdirektori asetäitja.

| (2) | Europoli haldusnõukogu 1. mai 2017. aasta otsusega kehtestatakse Europoli tegevdirektori ja tema asetäitjate valimise, ametiaja pikendamise ja ametist tagandamise kord. |
| --- | --- |

(2)

Europoli haldusnõukogu 1. mai 2017. aasta otsusega kehtestatakse Europoli tegevdirektori ja tema asetäitjate valimise, ametiaja pikendamise ja ametist tagandamise kord.

| (3) | Vastavalt Europoli haldusnõukogu 1. mai 2017. aasta otsuse artikli 3 lõike 1 punktile b loeti alates 3. juulist 2020 vabaks üks Europoli tegevdirektori asetäitja ametikoht. Teade Europoli tegevdirektori vaba ametikoha kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. septembril 2020 (2). |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Europoli haldusnõukogu 1. mai 2017. aasta otsuse artikli 3 lõike 1 punktile b loeti alates 3. juulist 2020 vabaks üks Europoli tegevdirektori asetäitja ametikoht. Teade Europoli tegevdirektori vaba ametikoha kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. septembril 2020 (2).

| (4) | Määruse (EL) 2016/794 artikli 54 lõike 2 kohaselt on haldusnõukogu moodustatud valikukomisjon (edaspidi „valikukomisjon“) koostanud kandidaatide nimekirja. Valikukomisjon koostas asjakohaselt põhjendatud aruande ja esitas selle haldusnõukogule 25. novembril 2020. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2016/794 artikli 54 lõike 2 kohaselt on haldusnõukogu moodustatud valikukomisjon (edaspidi „valikukomisjon“) koostanud kandidaatide nimekirja. Valikukomisjon koostas asjakohaselt põhjendatud aruande ja esitas selle haldusnõukogule 25. novembril 2020.

| (5) | Valikukomisjoni aruande, määruse (EL) 2016/794 ning haldusnõukogu 1. mai 2017. aasta otsuse alusel esitas haldusnõukogu 10. detsembril 2020 põhjendatud arvamuse uue Europoli tegevdirektori asetäitja ametisse nimetamise kohta, milles esitati nõukogule nimekiri kolme kõnealusele ametikohale sobiva kandidaadiga. |
| --- | --- |

(5)

Valikukomisjoni aruande, määruse (EL) 2016/794 ning haldusnõukogu 1. mai 2017. aasta otsuse alusel esitas haldusnõukogu 10. detsembril 2020 põhjendatud arvamuse uue Europoli tegevdirektori asetäitja ametisse nimetamise kohta, milles esitati nõukogule nimekiri kolme kõnealusele ametikohale sobiva kandidaadiga.

| (6) | Nõukogu valis 25. jaanuaril 2021 Europoli uueks tegevdirektori asetäitjaks Jean-Philippe LECOUFFE’i ning andis tema valimisest teada Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile, s.o kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile, et see saaks valimisel toimida määruse (EL) 2016/794 artikli 54 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu valis 25. jaanuaril 2021 Europoli uueks tegevdirektori asetäitjaks Jean-Philippe LECOUFFE’i ning andis tema valimisest teada Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile, s.o kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile, et see saaks valimisel toimida määruse (EL) 2016/794 artikli 54 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt.

| (7) | Jean-Philippe LECOUFFE astus 24. veebruaril 2021 Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ette. Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon esitas määruse (EL) 2016/794 artikli 54 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oma arvamuse 23. märtsil 2021, |
| --- | --- |

(7)

Jean-Philippe LECOUFFE astus 24. veebruaril 2021 Euroopa Parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ette. Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon esitas määruse (EL) 2016/794 artikli 54 lõike 2 neljanda lõigu kohaselt oma arvamuse 23. märtsil 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Jean-Philippe LECOUFFE nimetatakse Europoli tegevdirektori asetäitjaks palgaastmel AD 14 ajavahemikuks 1. maist 2021 kuni 30. aprillini 2025.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 8. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

1

(2)  
  ELT C 293A, 4.9.2020, lk 1.

2

---

| 14.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/44 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/44

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/603,

9. aprill 2021,

millega nimetatakse ametisse Belgia Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis (1),

võttes arvesse Belgia valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 26. märtsil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/511, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 26. märtsil 2020 vastu otsuse (EL) 2020/511, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025.

| (3) | Seoses Willem-Frederik SCHILTZI tagasiastumisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses Willem-Frederik SCHILTZI tagasiastumisega on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (4) | Belgia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 Gwendolyn RUTTEN, kellel on Flandria parlamendi (Vlaams Parlement) liikmena piirkondlike organite valimistel saadud mandaat, |
| --- | --- |

(4)

Belgia valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 Gwendolyn RUTTEN, kellel on Flandria parlamendi (Vlaams Parlement) liikmena piirkondlike organite valimistel saadud mandaat,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komitee liikmeks nimetatakse järelejäänud ametiajaks kuni 25. jaanuarini 2025 järgmine isik:

| — | Gwendolyn RUTTEN, Member of a Regional Assembly: Vlaams Parlement. |
| --- | --- |

—

Gwendolyn RUTTEN, Member of a Regional Assembly: Vlaams Parlement.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 9. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 26. märtsi 2020. aasta otsus (EL) 2020/511, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 113, 8.4.2020, lk 18).

2

---