# Az Európai Unió L 132/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 132 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. április 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 132

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. április 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/628 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 224/2014/EU rendelet 17. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/629 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. november 4.) a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő 532/2014/EU és 1255/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeleteknek az ellenőrzésre, valamint a rögzítendő és tárolandó adatokra vonatkozó részletes minimumkövetelmények tekintetében történő módosításáról | 4 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. február 16.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített egyes árukategóriák tekintetében történő kiegészítéséről és a 2007/275/EK bizottsági határozat módosításáról (
  1
  ) | 17 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/631 végrehajtási rendelete (2021. április 12.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Budaörsi őszibarack (OFJ)] | 23 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/632 végrehajtási rendelete (2021. április 13.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzés alá vont állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és a belőlük származó termékek, összetett élelmiszer-készítmények, valamint széna és szalma jegyzéke tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2019/2007 bizottsági végrehajtási rendelet és a 2007/275/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/633 végrehajtási rendelete (2021. április 14.) a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 63 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/634 végrehajtási rendelete (2021. április 15.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletnek az átmeneti rendelkezések, az Egyesült Királyságra és Guernsey, Man-sziget és Jersey koronafüggőségre vonatkozó bejegyzések, valamint a ragadós száj- és körömfájás elleni specifikus kockázatcsökkentő kezelésnek alávetendő tejtermékek Unióba történő beléptetéséhez engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 108 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 145 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2021/636 végrehajtási határozata (2021. április 16.) a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/798/KKBP határozat végrehajtásáról | 194 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2021/628 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 224/2014/EU rendelet 17. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról

1

*

A Bizottság (EU) 2021/629 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. november 4.) a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő 532/2014/EU és 1255/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeleteknek az ellenőrzésre, valamint a rögzítendő és tárolandó adatokra vonatkozó részletes minimumkövetelmények tekintetében történő módosításáról

4

*

A Bizottság (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. február 16.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített egyes árukategóriák tekintetében történő kiegészítéséről és a 2007/275/EK bizottsági határozat módosításáról (
  1
  )

1

17

*

A Bizottság (EU) 2021/631 végrehajtási rendelete (2021. április 12.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Budaörsi őszibarack (OFJ)]

23

*

A Bizottság (EU) 2021/632 végrehajtási rendelete (2021. április 13.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzés alá vont állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és a belőlük származó termékek, összetett élelmiszer-készítmények, valamint széna és szalma jegyzéke tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2019/2007 bizottsági végrehajtási rendelet és a 2007/275/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

24

*

A Bizottság (EU) 2021/633 végrehajtási rendelete (2021. április 14.) a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

63

*

A Bizottság (EU) 2021/634 végrehajtási rendelete (2021. április 15.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletnek az átmeneti rendelkezések, az Egyesült Királyságra és Guernsey, Man-sziget és Jersey koronafüggőségre vonatkozó bejegyzések, valamint a ragadós száj- és körömfájás elleni specifikus kockázatcsökkentő kezelésnek alávetendő tejtermékek Unióba történő beléptetéséhez engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

108

*

A Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

145

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2021/636 végrehajtási határozata (2021. április 16.) a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/798/KKBP határozat végrehajtásáról

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/1

---

A TANÁCS (EU) 2021/628 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 16.)

a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 224/2014/EU rendelet 17. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Közép-afrikai Köztársaságban kialakult helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló, 2014. március 10-i 224/2014/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 17. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2014. március 10-én elfogadta a 224/2014/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2014. március 10-én elfogadta a 224/2014/EU rendeletet.

| (2) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) a 2127 (2013) sz. ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága 2021. február 22-én aktualizálta a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egyik személyre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) a 2127 (2013) sz. ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága 2021. február 22-én aktualizálta a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egyik személyre vonatkozó információkat.

| (3) | A 224/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 224/2014/EU rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 224/2014/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  HL L 70., 2014.3.11., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 224/2014/EU rendelet I. mellékletének A. részében (Személyek) található jegyzékben a 14. bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| „14. | Bi Sidi SOULEMAN (más néven: a) Sidiki; Sidiki „vezérezredes”; Sidiki Abbas; Souleymane Bi Sidi; Bi Sidi Soulemane) |
| --- | --- |

„14.

Beosztás: a Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnöke és önjelölt „vezérezredese”

Születési idő: 1962.7.20.

Születési hely: Bocaranga, Central African Republic

Állampolgárság: közép-afrikai köztársasági

Útlevélszám: 235/MISPAT/DIRCAB/DGPC/DGAEI/SI/SP. sz. laissez-passer, kiállítás dátuma: 2019.3.15. (kiállította: a Közép-afrikai Köztársaság belügyminisztere [Minister of Interior of the Central African Republic])

Cím: Koui, Ouham-Pendé prefecture, Central African Republic

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma: 2020. augusztus 5.

Egyéb információk:

Bi Sidi Souleman vezeti a közép-afrikai köztársasági Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnevezésű militáns csoportot, amely 2015-ös létrehozása óta polgári lakosokat ölt, kínzott, illetve erőszakolt meg, valamint kényszerített lakóhelyük elhagyására, továbbá fegyverkereskedelemben, jogellenes adóztatási tevékenységekben és más milíciák ellen irányuló háborús cselekményekben vett részt. Bi Sidi Souleman maga is részt vett kínzásban. A 3R 2019. február 6-án aláírta a közép-afrikai köztársasági békéről és megbékélésről szóló politikai megállapodást, de olyan tevékenységekben vett részt, amelyek sértik ezt a megállapodást, ezért továbbra is fenyegetést jelent a Közép-afrikai Köztársaság békéjére, stabilitására és biztonságára nézve. A 3R például 2019. május 21-én 34 fegyvertelen polgári személyt ölt meg három faluban, bírósági eljárás nélkül kivégezve felnőtt férfiakat. Bi Sidi Souleman nyíltan megerősítette az ENSZ egyik szervezetének, hogy a támadások napján 3R-tagokat rendelt a falvakhoz, de azt nem ismerte el, hogy parancsot adott volna a 3R-nek a gyilkolásra. 2020 decemberében Bi Sidi Souleman a jelentések szerint a harcok során életét vesztette, miután csatlakozott a választási folyamat megzavarására létrehozott fegyveres csoportok koalíciójához.

A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

Bi Sidi Soulemant 2020. augusztus 5-én vették jegyzékbe a 2399 (2018) sz. határozat 20. pontjában és 21. pontjának b) alpontjában foglalt, a 2507 (2020) sz. határozat 5. pontjában újólag megerősített rendelkezések alapján a következő okok miatt: részvétel a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető, többek között a stabilizációs és megbékélési folyamatot fenyegető vagy akadályozó, illetve erőszakot szító cselekményekben, illetve az ilyen cselekmények támogatása; valamint részvétel olyan közép-afrikai köztársasági, többek között polgári személyek elleni célzott támadásokat, etnikai vagy vallási alapú támadásokat, polgári objektumok – így például közigazgatási központok, bíróságok, iskolák és kórházak – elleni támadásokat, valamint emberrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést magukban foglaló cselekmények tervezésében, irányításában vagy elkövetésében, amelyek sértik az emberi jogok nemzetközi jogát vagy adott esetben a nemzetközi humanitárius jogot, illetve amelyek emberi jogi jogsértésnek minősülnek.

További információk

Bi Sidi Souleman a Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnevezésű fegyveres csoport elnökeként és önjelölt „vezérezredeseként” a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását és biztonságát – valamint különösen a közép-afrikai köztársasági békéről és megbékélésről szóló, 2019. február 6-án Banguiban aláírt politikai megállapodás végrehajtását – veszélyeztető cselekményekben vett részt.

Bi Sidi Souleman és a parancsnoksága alatt álló harcosok olyan cselekményeket követtek el, amelyek súlyosan sértik az emberi jogok nemzetközi jogát, illetve a nemzetközi humanitárius jogot. A 3R 2019. május 21-én 34 fegyvertelen polgári személyt ölt meg három faluban (Koundjili, Lemouna és Bohong), bírósági eljárás nélkül kivégezve felnőtt férfiakat.

Bi Sidi Souleman vezetése alatt a 3R tagjai szexuális és nemi alapú erőszakkal járó cselekményeket követtek el. 2017 szeptemberében a Bocaranga elleni támadás során a 3R tagjai több nőt és lányt megerőszakoltak. 2020 márciusa és áprilisa között a 3R tagjai hét esetben vettek részt szexuális erőszak elkövetésében az Ouham-Pendé prefektúra három falujában.

Bi Sidi Souleman vezetése alatt a 3R a műveleti területein folytatta az államhatalom helyreállításának akadályozását azáltal, hogy jogellenes adórendszereket tartott fenn, különösen a vándorlegeltetési tevékenységek és az utazók vonatkozásában, valamint részt vett jogellenes aranykitermelésben Mambéré-Kadéï és Nana-Mambéré prefektúrában.

A 3R Bi Sidi Souleman vezetése alatt 2019-ben követte el az első olyan cselekményeket, amelyek a békemegállapodás megsértésének minősülnek. Bi Sidi Souleman eredetileg megtagadta a Közép-afrikai Köztársaság nyugati részén az első különleges vegyes biztonsági egységben részt venni hivatott 3R-harcosok lefegyverzését és leszerelését. Ezenkívül a 3R folytatta a területek feletti ellenőrzésének kiterjesztését – ezáltal arra kényszerítve a MINUSCA-t, hogy 2019 szeptemberében műveletet indítson Ouham-Pendé, Nana-Mambéré és Mambéré-Kadéï prefektúrákban –, valamint részvételét a fegyverkereskedelemben (azért, hogy kiépítse katonai képességeit) és a külföldi harcosok toborzásában.

Bi Sidi Souleman vezetésével a 3R 2020-ban is folytatta a békemegállapodás megsértését és a nyugati területek feletti ellenőrzésének a kiterjesztését. A 3R tagjai 2020 májusában elfoglalták a Nana-Mambéré prefektúrabeli Besson csendőrségét, a 3R volt tagjai pedig dezertáltak a bouari különleges vegyes biztonsági egységből. Bi Sidi Souleman 2020. június 5-én bejelentette, hogy további értesítésig felfüggeszti a 3R részvételét a megállapodás nyomonkövetési mechanizmusaiban. 2020. június 9-én feltehetően a 3R tagjai támadták meg a bouari különleges vegyes biztonsági egység kiképzőtáborát, valamint a MINUSCA és a nemzeti erők pougoli közös ellenőrzőpontját. A 3R tagjai 2020. június 21-én Besson közelében megtámadták a MINUSCA és a nemzeti erők közös járőrszolgálatát, ami három közép-afrikai katona halálát okozta.”

---

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/629 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. november 4.)

a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet kiegészítő 532/2014/EU és 1255/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeleteknek az ellenőrzésre, valamint a rögzítendő és tárolandó adatokra vonatkozó részletes minimumkövetelmények tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló, 2014. március 11-i 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (6) bekezdésére, valamint 32. cikke (8) és (9) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 223/2014/EU rendelet lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap („FEAD”) tekintetében, az alap nem lényegi elemeinek kiegészítése céljából. |
| --- | --- |

(1)

A 223/2014/EU rendelet lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap („FEAD”) tekintetében, az alap nem lényegi elemeinek kiegészítése céljából.

| (2) | Az 532/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az ellenőrzési nyomvonalra és a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit céljából szükséges, az irányító hatóság által a rendszerben rögzítendő és tárolandó adatokra vonatkozó részletes minimumkövetelmények tekintetében kiegészíti a 223/2014/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(2)

Az 532/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az ellenőrzési nyomvonalra és a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit céljából szükséges, az irányító hatóság által a rendszerben rögzítendő és tárolandó adatokra vonatkozó részletes minimumkövetelmények tekintetében kiegészíti a 223/2014/EU rendeletet.

| (3) | Az 1255/2014/EU (3) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet az éves és a záró végrehajtási jelentések tartalma, többek között a közös mutatók listája tekintetében kiegészíti a 223/2014/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(3)

Az 1255/2014/EU (3) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet az éves és a záró végrehajtási jelentések tartalma, többek között a közös mutatók listája tekintetében kiegészíti a 223/2014/EU rendeletet.

| (4) | Az (EU) 2020/559 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a COVID-19-járvány kezelése érdekében bevezetendő egyedi intézkedések tekintetében módosítja a 223/2014/EU rendeletet. Az (EU) 2020/559 rendelet lehetővé tette a tagállamok számára, hogy élelmiszerrel vagy alapvető anyagi támogatással (vagy mindkettővel) segítsenek a leginkább rászorulóknak utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/559 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) a COVID-19-járvány kezelése érdekében bevezetendő egyedi intézkedések tekintetében módosítja a 223/2014/EU rendeletet. Az (EU) 2020/559 rendelet lehetővé tette a tagállamok számára, hogy élelmiszerrel vagy alapvető anyagi támogatással (vagy mindkettővel) segítsenek a leginkább rászorulóknak utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában.

| (5) | Az élelmiszer és alapvető anyagi támogatás közvetett célba juttatásának bevezetése utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában sajátos kihívásokkal jár az olyan helyzetekhez képest, amikor ez a támogatás közvetlenül jut el a leginkább rászorulókhoz. Helyénvaló ezért egyedi rendelkezéseket megállapítani a közvetlenül támogatást nyújtó programok ellenőrzési nyomvonalának részletes minimumkövetelményeire vonatkozóan a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit céljából szükséges, az irányító hatóság által a rendszerben rögzítendő és tárolandó adatok listájának és az irányító hatóság által jelentendő mutatók listájának kiigazítása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az élelmiszer és alapvető anyagi támogatás közvetett célba juttatásának bevezetése utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában sajátos kihívásokkal jár az olyan helyzetekhez képest, amikor ez a támogatás közvetlenül jut el a leginkább rászorulókhoz. Helyénvaló ezért egyedi rendelkezéseket megállapítani a közvetlenül támogatást nyújtó programok ellenőrzési nyomvonalának részletes minimumkövetelményeire vonatkozóan a monitoring, az értékelés, a pénzügyi irányítás, az ellenőrzés és az audit céljából szükséges, az irányító hatóság által a rendszerben rögzítendő és tárolandó adatok listájának és az irányító hatóság által jelentendő mutatók listájának kiigazítása érdekében.

| (6) | A szabálytalanságok és a csalás magasabb kockázatának csökkentése érdekében azokra az esetekre, amikor az élelmiszer vagy az alapvető anyagi támogatás (vagy mindkettő) biztosítása papíralapú utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történik, indokolt az ellenőrzés nyomvonal kiegészítő minimumkövetelményeit meghatározni. |
| --- | --- |

(6)

A szabálytalanságok és a csalás magasabb kockázatának csökkentése érdekében azokra az esetekre, amikor az élelmiszer vagy az alapvető anyagi támogatás (vagy mindkettő) biztosítása papíralapú utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történik, indokolt az ellenőrzés nyomvonal kiegészítő minimumkövetelményeit meghatározni.

| (7) | Az e rendeletben meghatározott intézkedések haladéktalan alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben meghatározott intézkedések haladéktalan alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (8) | Az 532/2014/EU és az 1255/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeleteket ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(8)

Az 532/2014/EU és az 1255/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeleteket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 532/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:

  „3a. cikk
  Az ellenőrzési nyomvonal részletes minimumkövetelményei a leginkább rászorulók számára közvetetten, utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök formájában nyújtott segítségre vonatkozóan
  (a 223/2014/EU rendelet 32. cikkének (9) bekezdése)

  (1)   Az ellenőrzési nyomvonal 3. cikkben meghatározott, részletes minimumkövetelményein túlmenően a leginkább rászorulók számára utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök formájában biztosított élelmiszer vagy alapvető anyagi támogatás (vagy mindkettő) műveleteire vonatkozó ellenőrzési nyomvonal a 223/2014/EU rendelet 23. cikkének (4a) bekezdésével összhangban a következőket biztosítja:






  a) | lehetővé teszi a kibocsátott utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök teljes számának egyeztetését a végső kezdeményezetteknek eljuttatott és a számviteli nyilvántartások, valamint az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek szintjén megőrzendő igazoló dokumentumok alapján felhasznált utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök teljes számával; |
| --- | --- | --- |

1.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„3a. cikk

Az ellenőrzési nyomvonal részletes minimumkövetelményei a leginkább rászorulók számára közvetetten, utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök formájában nyújtott segítségre vonatkozóan

(a 223/2014/EU rendelet 32. cikkének (9) bekezdése)

(1)   Az ellenőrzési nyomvonal 3. cikkben meghatározott, részletes minimumkövetelményein túlmenően a leginkább rászorulók számára utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök formájában biztosított élelmiszer vagy alapvető anyagi támogatás (vagy mindkettő) műveleteire vonatkozó ellenőrzési nyomvonal a 223/2014/EU rendelet 23. cikkének (4a) bekezdésével összhangban a következőket biztosítja:

a)

lehetővé teszi a kibocsátott utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök teljes számának egyeztetését a végső kezdeményezetteknek eljuttatott és a számviteli nyilvántartások, valamint az igazoló hatóság, az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek szintjén megőrzendő igazoló dokumentumok alapján felhasznált utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök teljes számával;

| b) | lehetővé teszi a 26. cikk 2. bekezdésének a) pontjában meghatározott elszámolható költségeket figyelembe véve a Bizottság felé leigazolt összesített összegek egyeztetését a végső kezdeményezettek által felhasznált utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök értékével; |
| --- | --- |

b)

lehetővé teszi a 26. cikk 2. bekezdésének a) pontjában meghatározott elszámolható költségeket figyelembe véve a Bizottság felé leigazolt összesített összegek egyeztetését a végső kezdeményezettek által felhasznált utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök értékével;

| c) | tartalmazza a végső kezdeményezettek számára nyújtott utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök engedélyezésével, valamint ezeknek a végső kezdeményezettek részére történő kiosztásával kapcsolatos dokumentumokat. |
| --- | --- |

c)

tartalmazza a végső kezdeményezettek számára nyújtott utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök engedélyezésével, valamint ezeknek a végső kezdeményezettek részére történő kiosztásával kapcsolatos dokumentumokat.

Utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök használata esetében az ellenőrzési nyomvonalnak igazolnia kell, hogy az utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök felhasználása kizárólag élelmiszer vagy alapvető anyagi támogatás beszerzésére irányul.

(2)   Amennyiben az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás a leginkább rászorulóknak utalványok, kártyák vagy egyéb papíralapú eszközök formájában biztosított, az ellenőrzési nyomvonalnak tartalmaznia kell a következőket:

| a) | az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek által a hamisítás megakadályozása érdekében hozott biztonsági intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

az irányító hatóság, a közreműködő szervezetek és a kedvezményezettek által a hamisítás megakadályozása érdekében hozott biztonsági intézkedéseket;

| b) | az utalványok állományának megőrzését célzó intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

az utalványok állományának megőrzését célzó intézkedéseket;

| c) | a végső kezdeményezetteket azonosító szervek és az utalványokat, kártyákat vagy egyéb eszközöket elosztó szervek azonosítását; |
| --- | --- |

c)

a végső kezdeményezetteket azonosító szervek és az utalványokat, kártyákat vagy egyéb eszközöket elosztó szervek azonosítását;

| d) | a dokumentációt arról, hogy a végső kezdeményezettek megkapták az utalványokat, kártyákat vagy egyéb eszközöket.”; |
| --- | --- |

d)

a dokumentációt arról, hogy a végső kezdeményezettek megkapták az utalványokat, kártyákat vagy egyéb eszközöket.”;

| 2. | Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet helyébe e rendelet I. mellékletének szövege lép.

2. cikk

Az 1255/2014/EU rendelet mellékletének helyébe e rendelet II. mellékletének szövege lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. november 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 72., 2014.3.12., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 532/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 13.) a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről (HL L 148., 2014.5.20., 54. o.).

2

(3)  A Bizottság 1255/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. július 17.) a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éves és a záró végrehajtási jelentések tartalmának és ezen belül a közös mutatók listájának a megállapítása révén történő kiegészítéséről (HL L 337., 2014.11.25., 46. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/559 rendelete (2020. április 23.) a 223/2014/EU rendeletnek a COVID-19-járvány kezelése érdekében bevezetendő egyedi intézkedések tekintetében történő módosításáról (HL L 130., 2020.4.24., 7. o.).

4

---

I. MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A monitoringrendszerben számítógépes formában rögzítendő és tárolandó adatok (2. cikkben említett) listája

Az OP I és OP II (1) operatív programok által támogatott műveletek és valamennyi célbajuttatási mód tekintetében az alábbi adatokra van szükség, a második oszlopban foglalt eltérő rendelkezés hiányában.

| Adatmezők | Azon operatív program típusa, amelyhez nem szükségesek az adatok |
| --- | --- |
| A kedvezményezettre vonatkozó adatok
   (2) |
| 1. | Az egyes kedvezményezettek neve vagy egyedi azonosítója |

Adatmezők

Azon operatív program típusa, amelyhez nem szükségesek az adatok

A kedvezményezettre vonatkozó adatok
   (2)

1.

Az egyes kedvezményezettek neve vagy egyedi azonosítója

| 2. | Tájékoztatás arról, hogy a kedvezményezett közjogi vagy magánjogi szervezet-e. |
| --- | --- |

2.

Tájékoztatás arról, hogy a kedvezményezett közjogi vagy magánjogi szervezet-e.

| 3. | Tájékoztatás arról, hogy a kiadások kedvezményezettet terhelő hozzáadottérték-adója a nemzeti héa-jogszabályok értelmében nem visszaigényelhető-e |
| --- | --- |

3.

Tájékoztatás arról, hogy a kiadások kedvezményezettet terhelő hozzáadottérték-adója a nemzeti héa-jogszabályok értelmében nem visszaigényelhető-e

| 4. | A kedvezményezett kapcsolattartási adatai |
| --- | --- |

4.

A kedvezményezett kapcsolattartási adatai

A műveletre vonatkozó adatok

| 5. | A művelet neve vagy egyedi azonosítója |
| --- | --- |

5.

A művelet neve vagy egyedi azonosítója

| 6. | A művelet rövid leírása |
| --- | --- |

6.

A művelet rövid leírása

| 7. | A műveletre vonatkozó kérelem benyújtásának időpontja |
| --- | --- |

7.

A műveletre vonatkozó kérelem benyújtásának időpontja

| 8. | A támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban megjelölt kezdőnap |
| --- | --- |

8.

A támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban megjelölt kezdőnap

| 9. | A támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban megjelölt zárónap |
| --- | --- |

9.

A támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban megjelölt zárónap

| 10. | A művelet tényleges befejezésének vagy teljes végrehajtásának konkrét időpontja |
| --- | --- |

10.

A művelet tényleges befejezésének vagy teljes végrehajtásának konkrét időpontja

| 11. | A támogatás feltételeit meghatározó dokumentumot kibocsátó szerv |
| --- | --- |

11.

A támogatás feltételeit meghatározó dokumentumot kibocsátó szerv

| 12. | A támogatás feltételeit tartalmazó dokumentum kelte |
| --- | --- |

12.

A támogatás feltételeit tartalmazó dokumentum kelte

| 13. | A művelet során alkalmazott pénznem |
| --- | --- |

13.

A művelet során alkalmazott pénznem

| 14. | Azon program(ok) CCI-száma, amelyek keretében a művelet támogatásban részesül |
| --- | --- |

14.

Azon program(ok) CCI-száma, amelyek keretében a művelet támogatásban részesül

| 15. | Az anyagi segítségnyújtás biztosított típusa(i) |
| --- | --- |

15.

Az anyagi segítségnyújtás biztosított típusa(i)

Az OP II esetében nem alkalmazandó

| 16. | Támogatott intézkedéstípusok |
| --- | --- |

16.

Támogatott intézkedéstípusok

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 17. | A finanszírozási forma kódja(i) |
| --- | --- |

17.

A finanszírozási forma kódja(i)

| 18. | A helyszínre vonatkozó kód(ok) |
| --- | --- |

18.

A helyszínre vonatkozó kód(ok)

| 19. | Adott esetben a közjogi szervezet vagy partnerszervezet által beszerzett élelmiszer mennyisége |
| --- | --- |

19.

Adott esetben a közjogi szervezet vagy partnerszervezet által beszerzett élelmiszer mennyisége

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer közvetett, például utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történő célba juttatására

| 20. | Adott esetben a közjogi szervezet által kapott élelmiszer mennyisége, a 223/2014/EU rendelet 23. cikkének (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

20.

Adott esetben a közjogi szervezet által kapott élelmiszer mennyisége, a 223/2014/EU rendelet 23. cikkének (4) bekezdésével összhangban

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer közvetett, például utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történő célba juttatására

| 21. | Adott esetben a partnerszervezeteknek szállított élelmiszer mennyisége |
| --- | --- |

21.

Adott esetben a partnerszervezeteknek szállított élelmiszer mennyisége

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer közvetett, például utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történő célba juttatására

| 22. | Adott esetben a végső kedvezményezetteknek szállított élelmiszer mennyisége |
| --- | --- |

22.

Adott esetben a végső kedvezményezetteknek szállított élelmiszer mennyisége

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer közvetett, például utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történő célba juttatására

| 23. | Adott esetben a közjogi szervezet vagy a partnerszervezet által beszerzett alapvető anyagi támogatásnyújtás |
| --- | --- |

23.

Adott esetben a közjogi szervezet vagy a partnerszervezet által beszerzett alapvető anyagi támogatásnyújtás

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer közvetett, például utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történő célba juttatására

| 24. | Adott esetben a partnerszervezetek felé teljesített alapvető anyagi támogatásnyújtás |
| --- | --- |

24.

Adott esetben a partnerszervezetek felé teljesített alapvető anyagi támogatásnyújtás

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer közvetett, például utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történő célba juttatására

| 25. | Adott esetben a partnerszervezetek felé teljesített alapvető anyagi támogatásnyújtás |
| --- | --- |

25.

Adott esetben a partnerszervezetek felé teljesített alapvető anyagi támogatásnyújtás

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer közvetett, például utalványok, kártyák vagy más eszközök formájában történő célba juttatására

| 26. | A kibocsátott utalványok vagy kártyák (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek) száma |
| --- | --- |

26.

A kibocsátott utalványok vagy kártyák (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek) száma

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás közvetlen célba juttatására

| 27. | A kibocsátott utalványok vagy kártyák (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek) száma |
| --- | --- |

27.

A kibocsátott utalványok vagy kártyák (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek) száma

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás közvetlen célba juttatására

| 28. | A kibocsátott utalványok vagy kártyák (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek) száma |
| --- | --- |

28.

A kibocsátott utalványok vagy kártyák (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek) száma

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás közvetlen célba juttatására

| 29. | A kibocsátott utalványok vagy kártyák (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek) száma |
| --- | --- |

29.

A kibocsátott utalványok vagy kártyák (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek) száma

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás közvetlen célba juttatására

| 30. | A kibocsátott utalványokhoz vagy kártyákhoz (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeihez) kapcsolódó költségek teljes összege |
| --- | --- |

30.

A kibocsátott utalványokhoz vagy kártyákhoz (vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeihez) kapcsolódó költségek teljes összege

Az OP II esetében nem alkalmazandó

Nem alkalmazandó az élelmiszer és/vagy alapvető anyagi támogatás közvetlen célba juttatására

A mutatókra vonatkozó adatok

| 31. | A művelet szempontjából releváns közös mutatók elnevezése |
| --- | --- |

31.

A művelet szempontjából releváns közös mutatók elnevezése

| 32. | A művelet szempontjából releváns közös mutatók azonosítója |
| --- | --- |

32.

A művelet szempontjából releváns közös mutatók azonosítója

| 33. | A közös mutatók tekintetében elért eredmények szintje a végrehajtás valamennyi évében vagy a művelet végén |
| --- | --- |

33.

A közös mutatók tekintetében elért eredmények szintje a végrehajtás valamennyi évében vagy a művelet végén

| 34. | A művelet szempontjából releváns programspecifikus mutatók elnevezése |
| --- | --- |

34.

A művelet szempontjából releváns programspecifikus mutatók elnevezése

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 35. | A művelet szempontjából releváns programspecifikus mutatók azonosítója |
| --- | --- |

35.

A művelet szempontjából releváns programspecifikus mutatók azonosítója

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 36. | A programspecifikus teljesítménymutatók konkrét célértékei |
| --- | --- |

36.

A programspecifikus teljesítménymutatók konkrét célértékei

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 37. | A programspecifikus teljesítménymutatók tekintetében elért eredmények szintje a végrehajtás valamennyi évében vagy a művelet végén |
| --- | --- |

37.

A programspecifikus teljesítménymutatók tekintetében elért eredmények szintje a végrehajtás valamennyi évében vagy a művelet végén

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 38. | Az egyes teljesítménycél-értékekhez tartozó mértékegységek |
| --- | --- |

38.

Az egyes teljesítménycél-értékekhez tartozó mértékegységek

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 39. | Az eredménymutatókhoz tartozó alapértékek |
| --- | --- |

39.

Az eredménymutatókhoz tartozó alapértékek

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 40. | Az eredménymutatókhoz tartozó célszintek |
| --- | --- |

40.

Az eredménymutatókhoz tartozó célszintek

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 41. | Az eredménycél-értékekhez és alapértékekhez tartozó mértékegységek |
| --- | --- |

41.

Az eredménycél-értékekhez és alapértékekhez tartozó mértékegységek

Az OP I esetében nem alkalmazandó

| 42. | Az egyes mutatókhoz tartozó mértékegységek |
| --- | --- |

42.

Az egyes mutatókhoz tartozó mértékegységek

Az egyes műveletekre vonatkozó pénzügyi adatok (a műveletre alkalmazandó pénznemben)

| 43. | A támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban jóváhagyott, a művelettel kapcsolatos támogatható költség teljes összege |
| --- | --- |

43.

A támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban jóváhagyott, a művelettel kapcsolatos támogatható költség teljes összege

| 44. | A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerint közkiadásnak minősülő támogatható kiadások teljes összege |
| --- | --- |

44.

A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerint közkiadásnak minősülő támogatható kiadások teljes összege

| 45. | Az állami támogatás összege, a támogatás feltételeit meghatározó dokumentum előírásainak megfelelően |
| --- | --- |

45.

Az állami támogatás összege, a támogatás feltételeit meghatározó dokumentum előírásainak megfelelően

A kedvezményezett kifizetési kérelmeire vonatkozó adatok (a műveletre alkalmazandó pénznemben)

| 46. | A kedvezményezett által benyújtott valamennyi kifizetési kérelem kézhezvételének időpontja |
| --- | --- |

46.

A kedvezményezett által benyújtott valamennyi kifizetési kérelem kézhezvételének időpontja

| 47. | A kifizetési kérelem alapján a kedvezményezettnek történő valamennyi kifizetés időpontja |
| --- | --- |

47.

A kifizetési kérelem alapján a kedvezményezettnek történő valamennyi kifizetés időpontja

| 48. | A támogatható kiadásoknak a kifizetési kérelemben szereplő, a kedvezményezettnek történő egyes kifizetések alapjául szolgáló összege |
| --- | --- |

48.

A támogatható kiadásoknak a kifizetési kérelemben szereplő, a kedvezményezettnek történő egyes kifizetések alapjául szolgáló összege

| 49. | A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti közkiadások azon összege, amely megfelel az egyes kifizetések alapjául szolgáló támogatható kiadásoknak |
| --- | --- |

49.

A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti közkiadások azon összege, amely megfelel az egyes kifizetések alapjául szolgáló támogatható kiadásoknak

| 50. | A kifizetési kérelem alapján a kedvezményezettnek történő valamennyi kifizetés összege |
| --- | --- |

50.

A kifizetési kérelem alapján a kedvezményezettnek történő valamennyi kifizetés összege

| 51. | A művelettel kapcsolatban a 223/2014/EU rendelet 32. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban végzett helyszíni ellenőrzések megkezdésének időpontja |
| --- | --- |

51.

A művelettel kapcsolatban a 223/2014/EU rendelet 32. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban végzett helyszíni ellenőrzések megkezdésének időpontja

| 52. | A művelettel kapcsolatban a 223/2014/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésével és e rendelet 6. cikkével összhangban végzett helyszíni auditok időpontja (3) |
| --- | --- |

52.

A művelettel kapcsolatban a 223/2014/EU rendelet 34. cikkének (1) bekezdésével és e rendelet 6. cikkével összhangban végzett helyszíni auditok időpontja (3)

| 53. | Az ellenőrzést vagy vizsgálatot végrehajtó szerv |
| --- | --- |

53.

Az ellenőrzést vagy vizsgálatot végrehajtó szerv

A kedvezményezett kifizetési kérelmében szereplő, valós költségeken alapuló kiadásokra vonatkozó adatok (a művelet esetében alkalmazandó pénznemben)

| 54. | A Bizottságnak bejelentett, a ténylegesen felmerült és kifizetett költségek alapján meghatározott támogatható közkiadások |
| --- | --- |

54.

A Bizottságnak bejelentett, a ténylegesen felmerült és kifizetett költségek alapján meghatározott támogatható közkiadások

| 55. | A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások, amelyek megfelelnek a ténylegesen megtérített és kifizetett költségek alapján meghatározott, Bizottság számára bejelentett támogatható közkiadásoknak |
| --- | --- |

55.

A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások, amelyek megfelelnek a ténylegesen megtérített és kifizetett költségek alapján meghatározott, Bizottság számára bejelentett támogatható közkiadásoknak

| 56. | A szerződés típusa, ha a szerződés odaítélésére a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4)(szolgáltatásnyújtás/áruk biztosítása) vagy a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) a rendelkezései vonatkoznak |
| --- | --- |

56.

A szerződés típusa, ha a szerződés odaítélésére a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (4)(szolgáltatásnyújtás/áruk biztosítása) vagy a 2014/23/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (5) a rendelkezései vonatkoznak

| 57. | A szerződés összege, ha a szerződés odaítélésére a 2004/18/EK irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv rendelkezései vonatkoznak |
| --- | --- |

57.

A szerződés összege, ha a szerződés odaítélésére a 2004/18/EK irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv rendelkezései vonatkoznak

| 58. | A szerződés alapján felmerült és kifizetett támogatható kiadások, ha a szerződésre a 2004/18/EK irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv rendelkezései vonatkoznak |
| --- | --- |

58.

A szerződés alapján felmerült és kifizetett támogatható kiadások, ha a szerződésre a 2004/18/EK irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv rendelkezései vonatkoznak

| 59. | Az alkalmazott közbeszerzési eljárás, ha a szerződés odaítélésére a 2004/18/EK irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv rendelkezései vonatkoznak |
| --- | --- |

59.

Az alkalmazott közbeszerzési eljárás, ha a szerződés odaítélésére a 2004/18/EK irányelv vagy a 2014/23/EU irányelv rendelkezései vonatkoznak

| 60. | A vállalkozó neve vagy egyedi azonosítója, ha a szerződés odaítélésére a 2014/23/EU irányelv rendelkezései vonatkoznak |
| --- | --- |

60.

A vállalkozó neve vagy egyedi azonosítója, ha a szerződés odaítélésére a 2014/23/EU irányelv rendelkezései vonatkoznak

A kedvezményezett kifizetési kérelmében szereplő, standard egységköltségeken alapuló kiadásokra vonatkozó adatok (a művelet esetében alkalmazandó pénznemben megadott összegek)

| 61. | A Bizottságnak bejelentett, standard egységköltségek alapján meghatározott támogatható közkiadások összege |
| --- | --- |

61.

A Bizottságnak bejelentett, standard egységköltségek alapján meghatározott támogatható közkiadások összege

| 62. | A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások, amelyek megfelelnek a standard egységköltségek alapján meghatározott, Bizottság számára bejelentett támogatható közkiadásoknak |
| --- | --- |

62.

A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások, amelyek megfelelnek a standard egységköltségek alapján meghatározott, Bizottság számára bejelentett támogatható közkiadásoknak

| 63. | A standard egységköltség céljára alkalmazandó egység meghatározása |
| --- | --- |

63.

A standard egységköltség céljára alkalmazandó egység meghatározása

| 64. | A szállított egységeknek a kifizetési kérelemben az egyes egységnyi tételek tekintetében feltüntetett száma |
| --- | --- |

64.

A szállított egységeknek a kifizetési kérelemben az egyes egységnyi tételek tekintetében feltüntetett száma

| 65. | Az egyes egységnyi tételek tekintetében az egységre vonatkozóan meghatározott egységköltség |
| --- | --- |

65.

Az egyes egységnyi tételek tekintetében az egységre vonatkozóan meghatározott egységköltség

A kedvezményezett kifizetési kérelmében szereplő, egyösszegű kifizetéseken alapuló kiadásokra vonatkozó adatok (a művelet esetében alkalmazandó pénznemben megadott összegek)

| 66. | A Bizottságnak bejelentett, egyösszegű kifizetések alapján meghatározott támogatható közkiadások összege |
| --- | --- |

66.

A Bizottságnak bejelentett, egyösszegű kifizetések alapján meghatározott támogatható közkiadások összege

| 67. | A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások, amelyek megfelelnek az egyösszegű kifizetések alapján meghatározott, Bizottság számára bejelentett támogatható közkiadásoknak |
| --- | --- |

67.

A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások, amelyek megfelelnek az egyösszegű kifizetések alapján meghatározott, Bizottság számára bejelentett támogatható közkiadásoknak

| 68. | Az egyes egyösszegű kifizetések esetében a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban az egyösszegű kifizetések teljesítésének feltételeként elfogadott elérendő eredmények (teljesítmények vagy eredmények) |
| --- | --- |

68.

Az egyes egyösszegű kifizetések esetében a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban az egyösszegű kifizetések teljesítésének feltételeként elfogadott elérendő eredmények (teljesítmények vagy eredmények)

| 69. | Az egyes egyösszegű kifizetésekre vonatkozóan a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban megállapított összeg |
| --- | --- |

69.

Az egyes egyösszegű kifizetésekre vonatkozóan a támogatás feltételeit meghatározó dokumentumban megállapított összeg

A kedvezményezett kifizetési kérelmében szereplő, átalányokon alapuló kiadásokra vonatkozó adatok (a művelet esetében alkalmazandó pénznemben)

| 70. | A Bizottságnak bejelentett, átalány alapján meghatározott támogatható közkiadások összege |
| --- | --- |

70.

A Bizottságnak bejelentett, átalány alapján meghatározott támogatható közkiadások összege

| 71. | A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások, amelyek megfelelnek az átalány alapján meghatározott, Bizottság számára bejelentett támogatható közkiadásoknak |
| --- | --- |

71.

A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások, amelyek megfelelnek az átalány alapján meghatározott, Bizottság számára bejelentett támogatható közkiadásoknak

A kedvezményezett általi visszafizetésre vonatkozó adatok

| 72. | Az egyes visszafizettetési határozatok kelte |
| --- | --- |

72.

Az egyes visszafizettetési határozatok kelte

| 73. | Az egyes visszafizettetési határozatok által érintett állami támogatások összege |
| --- | --- |

73.

Az egyes visszafizettetési határozatok által érintett állami támogatások összege

| 74. | Az egyes visszafizettetési határozatok által érintett támogatható kiadások teljes összege |
| --- | --- |

74.

Az egyes visszafizettetési határozatok által érintett támogatható kiadások teljes összege

| 75. | A kedvezményezett által a visszafizettetési határozatot követően visszafizetett egyes összegek beérkezésének időpontja |
| --- | --- |

75.

A kedvezményezett által a visszafizettetési határozatot követően visszafizetett egyes összegek beérkezésének időpontja

| 76. | A kedvezményezett által a visszafizettetési határozatot követően visszafizetett állami támogatás (kamat- és bírságmentes) összege |
| --- | --- |

76.

A kedvezményezett által a visszafizettetési határozatot követően visszafizetett állami támogatás (kamat- és bírságmentes) összege

| 77. | A kedvezményezett által visszafizetett állami támogatásnak megfelelő támogatható közkiadások teljes összege |
| --- | --- |

77.

A kedvezményezett által visszafizetett állami támogatásnak megfelelő támogatható közkiadások teljes összege

| 78. | Az egyes visszafizettetési határozatokat követően behajthatatlan állami támogatás összege |
| --- | --- |

78.

Az egyes visszafizettetési határozatokat követően behajthatatlan állami támogatás összege

| 79. | A behajthatatlan állami támogatásnak megfelelő támogatható közkiadások teljes összege |
| --- | --- |

79.

A behajthatatlan állami támogatásnak megfelelő támogatható közkiadások teljes összege

A Bizottságnak benyújtott kifizetési kérelmekre vonatkozó adatok (EUR-ban)

| 80. | A művelethez kapcsolódó elszámolható kiadást tartalmazó egyes kifizetési kérelmek benyújtásának időpontja |
| --- | --- |

80.

A művelethez kapcsolódó elszámolható kiadást tartalmazó egyes kifizetési kérelmek benyújtásának időpontja

| 81. | A kedvezményezett által viselt és a művelet végrehajtása során kifizetett támogatható közkiadásoknak az egyes kifizetési kérelmekben szereplő teljes összege |
| --- | --- |

81.

A kedvezményezett által viselt és a művelet végrehajtása során kifizetett támogatható közkiadásoknak az egyes kifizetési kérelmekben szereplő teljes összege

| 82. | A művelettel kapcsolatos, a 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti közkiadásoknak az egyes kifizetési kérelmekben feltüntetett teljes összege |
| --- | --- |

82.

A művelettel kapcsolatos, a 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti közkiadásoknak az egyes kifizetési kérelmekben feltüntetett teljes összege

A 223/2014/EU rendelet 48. cikke szerint a Bizottságnak benyújtott elszámolásokra vonatkozó adatok (EUR-ban)

| 83. | A művelettel kapcsolatos kiadásokat tartalmazó egyes elszámolások benyújtásának időpontja |
| --- | --- |

83.

A művelettel kapcsolatos kiadásokat tartalmazó egyes elszámolások benyújtásának időpontja

| 84. | A művelet befejezését követően a művelettel kapcsolatos végső kiadásokat tartalmazó elszámolások benyújtásának időpontja (amennyiben a támogatható kiadások teljes összege legalább 1 000 000  EUR [223/2014/EU rendelet, 51. cikk]) |
| --- | --- |

84.

A művelet befejezését követően a művelettel kapcsolatos végső kiadásokat tartalmazó elszámolások benyújtásának időpontja (amennyiben a támogatható kiadások teljes összege legalább 1 000 000  EUR [223/2014/EU rendelet, 51. cikk])

| 85. | A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt, elszámolásokban feltüntetett teljes összege |
| --- | --- |

85.

A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt, elszámolásokban feltüntetett teljes összege

| 86. | A művelet végrehajtása során felmerült, a 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások teljes összege, amelyek megfelelnek az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt, elszámolásokban feltüntetett támogatható közkiadások teljes összegének |
| --- | --- |

86.

A művelet végrehajtása során felmerült, a 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások teljes összege, amelyek megfelelnek az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt, elszámolásokban feltüntetett támogatható közkiadások teljes összegének

| 87. | A 223/2014/EU rendelet 42. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kedvezményezett számára történt azon kifizetések teljes összege, amelyek megfelelnek az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt, elszámolásokban feltüntetett támogatható közkiadások teljes összegének |
| --- | --- |

87.

A 223/2014/EU rendelet 42. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kedvezményezett számára történt azon kifizetések teljes összege, amelyek megfelelnek az igazoló hatóság számviteli rendszereibe bevitt, elszámolásokban feltüntetett támogatható közkiadások teljes összegének

| 88. | A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak a számviteli év során visszavont, elszámolásokban feltüntetett teljes összege |
| --- | --- |

88.

A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak a számviteli év során visszavont, elszámolásokban feltüntetett teljes összege

| 89. | A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások teljes összege, amelyek megfelelnek a számviteli év során visszavont, elszámolásokban feltüntetett támogatható közkiadásoknak |
| --- | --- |

89.

A 223/2014/EU rendelet 2. cikkének (12) bekezdésében foglalt meghatározás szerinti azon közkiadások teljes összege, amelyek megfelelnek a számviteli év során visszavont, elszámolásokban feltüntetett támogatható közkiadásoknak

| 90. | A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak a számviteli év során visszafizettetett, elszámolásokban feltüntetett teljes összege |
| --- | --- |

90.

A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak a számviteli év során visszafizettetett, elszámolásokban feltüntetett teljes összege

| 91. | A művelettel kapcsolatos, a számviteli év során visszafizettetett és az elszámolásokban feltüntetett támogatható közkiadások teljes összegének megfelelő összes közkiadás |
| --- | --- |

91.

A művelettel kapcsolatos, a számviteli év során visszafizettetett és az elszámolásokban feltüntetett támogatható közkiadások teljes összegének megfelelő összes közkiadás

| 92. | A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak a számviteli év végén visszafizettetendő, elszámolásokban feltüntetett teljes összege |
| --- | --- |

92.

A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak a számviteli év végén visszafizettetendő, elszámolásokban feltüntetett teljes összege

| 93. | A művelettel kapcsolatos azon közkiadások teljes összege, amelyek megfelelnek a számviteli év végén visszafizettetendő, elszámolásokban feltüntetett összes támogatható közkiadásnak |
| --- | --- |

93.

A művelettel kapcsolatos azon közkiadások teljes összege, amelyek megfelelnek a számviteli év végén visszafizettetendő, elszámolásokban feltüntetett összes támogatható közkiadásnak

| 94. | A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak a számviteli év végén behajthatatlan, elszámolásokban feltüntetett teljes összege |
| --- | --- |

94.

A művelettel kapcsolatos támogatható közkiadásoknak a számviteli év végén behajthatatlan, elszámolásokban feltüntetett teljes összege

| 95. | A művelettel kapcsolatos azon közkiadások teljes összege, amelyek megfelelnek a számviteli év végén behajthatatlan, elszámolásokban feltüntetett összes támogatható közkiadásnak. |
| --- | --- |

95.

A művelettel kapcsolatos azon közkiadások teljes összege, amelyek megfelelnek a számviteli év végén behajthatatlan, elszámolásokban feltüntetett összes támogatható közkiadásnak.

---

(1)  Az OP I az élelmezési segélyek és/vagy anyagi segítség nyújtására irányuló operatív programokat, az OP II pedig a leginkább rászoruló személyek társadalmi beilleszkedését célzó operatív programokat jelöli.

1

(2)  A kedvezményezettek közé tartoznak – adott esetben – egyéb szervezetek, amelyeknél a művelet kapcsán olyan kiadás merült fel, amelyet a kedvezményezettnél felmerült kiadásként kezelnek.

2

(3)  A Bizottság 532/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 13.) a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról szóló 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet kiegészítéséről (HL L 148., 2014.5.20., 54. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/18/EK irányelve (2004. március 31.) az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/23/EU irányelve (2014. február 26.) a koncessziós szerződésekről (HL L 94., 2014.3.28., 1. o.).

5

---

II. MELLÉKLET

„MELLÉKLET

AZ OP I ÉS AZ OP II KÖZÖS MUTATÓI

Bemeneti mutatók

| 1. | Az elszámolható közkiadások teljes összege, amely a műveletek támogatási feltételeit meghatározó dokumentumokban jóváhagyásra került |
| --- | --- |

1.

| 2. | A kedvezményezetteknél a műveletek végrehajtása során felmerült és általuk kifizetett elszámolható közkiadások teljes összege
  Ebből (adott esetben):






  a) | A kedvezményezetteknél a leginkább rászorulók számára közvetlenül nyújtott élelmiszersegéllyel kapcsolatos műveletek végrehajtása során felmerült és általuk kifizetett elszámolható közkiadások teljes összege |
| --- | --- | --- |

2.

Ebből (adott esetben):

a)

A kedvezményezetteknél a leginkább rászorulók számára közvetlenül nyújtott élelmiszersegéllyel kapcsolatos műveletek végrehajtása során felmerült és általuk kifizetett elszámolható közkiadások teljes összege

| b) | A kedvezményezetteknél a leginkább rászorulók számára közvetlenül nyújtott alapvető anyagi támogatással kapcsolatos műveletek végrehajtása során felmerült és általuk kifizetett elszámolható közkiadások teljes összege |
| --- | --- |

b)

A kedvezményezetteknél a leginkább rászorulók számára közvetlenül nyújtott alapvető anyagi támogatással kapcsolatos műveletek végrehajtása során felmerült és általuk kifizetett elszámolható közkiadások teljes összege

| c) | A kedvezményezetteknél a leginkább rászorulók számára utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök formájában közvetve biztosított élelmiszerrel és/vagy alapvető anyagi támogatással kapcsolatos műveletek végrehajtása során felmerült és általuk kifizetett elszámolható közkiadások teljes összege. |
| --- | --- |

c)

A kedvezményezetteknél a leginkább rászorulók számára utalványok, kártyák vagy egyéb eszközök formájában közvetve biztosított élelmiszerrel és/vagy alapvető anyagi támogatással kapcsolatos műveletek végrehajtása során felmerült és általuk kifizetett elszámolható közkiadások teljes összege.

| 3. | A Bizottságnak bejelentett elszámolható közkiadások teljes összege |
| --- | --- |

3.

Ezeket az összegeket euróban kell megadni.

AZ OP I KÖZÖS MUTATÓI A LEGINKÁBB RÁSZORULÓKNAK KÖZVETLENÜL NYÚJTOTT TÁMOGATÁSHOZ

A kiosztott élelmiszersegélyekkel kapcsolatos teljesítménymutatók
   (1)

| 4. | Gyümölcs és zöldség mennyisége |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hús, tojás, hal és tengeri élelmiszer mennyisége |
| --- | --- |

5.

| 6. | Liszt, kenyér, burgonya, rizs és egyéb keményítőtartalmú termékek mennyisége |
| --- | --- |

6.

| 7. | Cukor mennyisége |
| --- | --- |

7.

| 8. | Tejtermékek mennyisége |
| --- | --- |

8.

| 9. | Zsírok és olajok mennyisége |
| --- | --- |

9.

| 10. | Készételek és egyéb (a fenti kategóriákon kívüli) élelmiszerek mennyisége |
| --- | --- |

10.

| 11. | A kiosztott élelmiszersegélyek mennyisége összesen
  ebből:






  a) | Azon élelmiszerek részaránya, amelyek esetében az operatív programból csak a szállítás, a szétosztás és a tárolás költségeit fedezték (%-ban) |
| --- | --- | --- |

11.

ebből:

a)

Azon élelmiszerek részaránya, amelyek esetében az operatív programból csak a szállítás, a szétosztás és a tárolás költségeit fedezték (%-ban)

| b) | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) által társfinanszírozott élelmiszertermékek részaránya a partnerszervezetek által kiosztott élelmiszerek teljes mennyiségéből (%-ban) (2). |
| --- | --- |

b)

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) által társfinanszírozott élelmiszertermékek részaránya a partnerszervezetek által kiosztott élelmiszerek teljes mennyiségéből (%-ban) (2).

| 12. | A teljesen vagy részben az operatív programból finanszírozott étkezések száma összesen (3). |
| --- | --- |

12.

| 13. | A teljesen vagy részben az operatív programból finanszírozott élelmiszercsomagok száma összesen (4). |
| --- | --- |

13.

A kiosztott élelmiszersegélyekkel kapcsolatos eredménymutatók
   (5)

| 14. | Élelmiszersegélyben részesülő személyek száma összesen
  ebből:






  a) | 15 éves vagy fiatalabb gyermekek; |
| --- | --- | --- |

14.

ebből:

a)

15 éves vagy fiatalabb gyermekek;

| b) | 65 éves vagy idősebb személyek; |
| --- | --- |

b)

65 éves vagy idősebb személyek;

| c) | nők; |
| --- | --- |

c)

nők;

| d) | migránsok, külföldi hátterű személyek, kisebbségek (beleértve a marginalizálódott közösségeket, például a romákat); |
| --- | --- |

d)

migránsok, külföldi hátterű személyek, kisebbségek (beleértve a marginalizálódott közösségeket, például a romákat);

| e) | fogyatékos személyek; |
| --- | --- |

e)

fogyatékos személyek;

| f) | hajléktalanok. |
| --- | --- |

f)

hajléktalanok.

A kiosztott alapvető anyagi támogatással kapcsolatos teljesítménymutatók

| 15. | A kiosztott javak pénzbeli értéke összesen.
  ebből:






  a) | a gyermekeknek kiosztott javak pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- | --- |

15.

ebből:

a)

a gyermekeknek kiosztott javak pénzbeli értéke összesen;

| b) | a hajléktalanoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen; |
| --- | --- |

b)

a hajléktalanoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen;

| c) | az egyéb célcsoportoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen. |
| --- | --- |

c)

az egyéb célcsoportoknak kiosztott javak pénzbeli értéke összesen.

| 16. | A gyermekeknek kiosztott javak fő kategóriái (6):






  a) | babakelengye; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

babakelengye;

| b) | iskolatáskák; |
| --- | --- |

b)

iskolatáskák;

| c) | irodaszerek, munkafüzetek, tollak, festéshez szükséges kellékek vagy egyéb iskolai felszerelések (nem ruházati cikkek); |
| --- | --- |

c)

irodaszerek, munkafüzetek, tollak, festéshez szükséges kellékek vagy egyéb iskolai felszerelések (nem ruházati cikkek);

| d) | sportfelszerelések (sportcipők, sporttrikó, fürdőruha stb.); |
| --- | --- |

d)

sportfelszerelések (sportcipők, sporttrikó, fürdőruha stb.);

| e) | ruházati cikkek (télikabát, cipő, iskolai egyenruha stb.); |
| --- | --- |

e)

ruházati cikkek (télikabát, cipő, iskolai egyenruha stb.);

| f) | egyéb kategóriák – kérjük, nevezze meg |
| --- | --- |

f)

egyéb kategóriák – kérjük, nevezze meg

| 17. | A hajléktalanoknak kiosztott javak fő kategóriái  (6):






  a) | hálózsákok/takarók; |
| --- | --- | --- |

17.

a)

hálózsákok/takarók;

| b) | konyhai felszerelések (fazekak, serpenyők, evőeszközök stb.); |
| --- | --- |

b)

konyhai felszerelések (fazekak, serpenyők, evőeszközök stb.);

| c) | ruházati cikkek (télikabát, cipő stb.); |
| --- | --- |

c)

ruházati cikkek (télikabát, cipő stb.);

| d) | háztartási textíliák (törülközők, ágynemű stb.); |
| --- | --- |

d)

háztartási textíliák (törülközők, ágynemű stb.);

| e) | tisztálkodási cikkek (elsősegélycsomag, szappan, fogkefe, eldobható borotva stb.); |
| --- | --- |

e)

tisztálkodási cikkek (elsősegélycsomag, szappan, fogkefe, eldobható borotva stb.);

| f) | egyéb kategóriák – kérjük, nevezze meg. |
| --- | --- |

f)

egyéb kategóriák – kérjük, nevezze meg.

| 18. | Az egyéb célcsoportoknak kiosztott javak fő kategóriái  (6):






  a) | Kérjük, nevezze meg a kategóriákat. |
| --- | --- | --- |

18.

a)

Kérjük, nevezze meg a kategóriákat.

A kiosztott alapvető anyagi támogatással kapcsolatos eredménymutatók
   (5)

| 19. | Alapvető anyagi támogatásban részesülő személyek száma összesen
  ebből:






  a) | 15 éves vagy fiatalabb gyermekek; |
| --- | --- | --- |

19.

ebből:

a)

15 éves vagy fiatalabb gyermekek;

| b) | 65 éves vagy idősebb személyek; |
| --- | --- |

b)

65 éves vagy idősebb személyek;

| c) | nők; |
| --- | --- |

c)

nők;

| d) | migránsok, külföldi hátterű személyek, kisebbségek (beleértve a marginalizálódott közösségeket, például a romákat); |
| --- | --- |

d)

migránsok, külföldi hátterű személyek, kisebbségek (beleértve a marginalizálódott közösségeket, például a romákat);

| e) | fogyatékos személyek; |
| --- | --- |

e)

fogyatékos személyek;

| f) | hajléktalanok. |
| --- | --- |

f)

hajléktalanok.

AZ OP I KÖZÖS MUTATÓI A LEGINKÁBB RÁSZORULÓKNAK KÖZVETETTEN, PÉLDÁUL UTALVÁNYOK, KÁRTYÁK VAGY EGYÉB ESZKÖZÖK FORMÁJÁBAN NYÚJTOTT TÁMOGATÁSHOZ

Elektronikus utalványok, kártyák, vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek formájában kiosztott támogatás eredménymutatói
   (5)

| 19a. | Az utalványok, kártyák vagy a közvetett célbajuttatás más eszközeinek formájában nyújtott támogatásban részesülő személyek teljes száma
  ebből:






  a) | 15 éves vagy fiatalabb gyermekek; |
| --- | --- | --- |

19a.

ebből:

a)

15 éves vagy fiatalabb gyermekek;

| b) | 65 éves vagy idősebb személyek; |
| --- | --- |

b)

65 éves vagy idősebb személyek;

| c) | nők; |
| --- | --- |

c)

nők;

| d) | migránsok, külföldi hátterű személyek, kisebbségek (beleértve a marginalizálódott közösségeket, például a romákat); |
| --- | --- |

d)

migránsok, külföldi hátterű személyek, kisebbségek (beleértve a marginalizálódott közösségeket, például a romákat);

| e) | fogyatékos személyek; |
| --- | --- |

e)

fogyatékos személyek;

| f) | hajléktalanok. |
| --- | --- |

f)

hajléktalanok.

AZ OP II KÖZÖS MUTATÓI

A társadalmi befogadást célzó támogatással kapcsolatos teljesítménymutatók

| 20. | A társadalmi befogadást célzó támogatásban részesülő személyek száma összesen
  ebből:






  a) | 15 éves vagy fiatalabb gyermekek; |
| --- | --- | --- |

20.

ebből:

a)

15 éves vagy fiatalabb gyermekek;

| b) | 65 éves vagy idősebb személyek; |
| --- | --- |

b)

65 éves vagy idősebb személyek;

| c) | nők; |
| --- | --- |

c)

nők;

| d) | migránsok, külföldi hátterű személyek, kisebbségek (beleértve a marginalizálódott közösségeket, például a romákat); |
| --- | --- |

d)

migránsok, külföldi hátterű személyek, kisebbségek (beleértve a marginalizálódott közösségeket, például a romákat);

| e) | fogyatékos személyek; |
| --- | --- |

e)

fogyatékos személyek;

| f) | hajléktalanok. |
| --- | --- |

f)

hajléktalanok.

Az OP II-vel kapcsolatban gyűjtött adatok a 95/46/EK irányelv 7. cikke szerinti személyes adatoknak minősülnek. Az adatfeldolgozás az adatkezelőre vonatkozó jogi kötelezettségek teljesítéséhez szükséges (lásd a 95/46/EK irányelv 7. cikkének c) pontját) Az „adatkezelő” meghatározását lásd a 95/46/EK irányelv 2. cikkében.

---

(1)  A 4–11. mutatók alatt a szóban forgó termékek bármely formája értendő, legyen szó akár friss, konzerv- vagy mélyhűtött élelmiszerekről; a mennyiségeket tonnában kell megadni.

1

(2)  Az ehhez a mutatóhoz tartozó értékeket a partnerszervezeteknek a rendelkezésükre álló információkra alapozott becslései alapján kell meghatározni.

2

(3)  Arról, hogy mi számít étkezésnek, a partnerszervezetek/a művelet/az irányító hatóság szintjén meg lehet egyezni. Az ehhez a mutatóhoz tartozó értékeket a partnerszervezetek által végzett értékelés alapján kell meghatározni.

3

(4)  Arról, hogy mi számít élelmiszercsomagnak, a partnerszervezetek/a művelet/az irányító hatóság szintjén meg lehet egyezni. A csomagoknak sem méretüket, sem tartalmukat illetően nem kell egységesnek lenniük. Az ehhez a mutatóhoz tartozó értékeket a partnerszervezetek által végzett értékelés alapján kell meghatározni.

4

(5)  Az ezekhez a mutatókhoz tartozó értékeket a partnerszervezeteknek a rendelkezésükre álló információkra alapozott becslései alapján kell meghatározni. Nem várható el és nem írható elő, hogy a végfelhasználók által szolgáltatott adatokon alapuljanak.

5

(6)  A felsorolásnak minden olyan kategóriát tartalmaznia kell, amely a kiosztott javak legalább 75 %-át kiteszi.

6

---

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/17

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/630 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. február 16.)

az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített egyes árukategóriák tekintetében történő kiegészítéséről és a 2007/275/EK bizottsági határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (1) és különösen annak 48. cikkének h) pontjára és 77. cikke (1) bekezdésének k) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/625 rendelet 48. cikkének h) pontja és 77. cikke (1) bekezdésének k) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon esetek és feltételek meghatározására, amelyekben, illetve amelyek mellett bizonyos alacsony kockázatú áruk, köztük az összetett élelmiszer-készítmények mentesíthetők a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, valamint az említett áruk egyedi hatósági ellenőrzésének elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítására. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/625 rendelet 48. cikkének h) pontja és 77. cikke (1) bekezdésének k) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon esetek és feltételek meghatározására, amelyekben, illetve amelyek mellett bizonyos alacsony kockázatú áruk, köztük az összetett élelmiszer-készítmények mentesíthetők a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, valamint az említett áruk egyedi hatósági ellenőrzésének elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítására.

| (2) | Az összetett élelmiszer-készítmények köz- és állategészségügyi kockázata az összetevők típusától, tárolási körülményeitől és csomagolásától függ. Az állategészségügyi és mikrobiológiai élelmiszer-biztonsági szempontból a legalacsonyabb kockázatot azok a szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények jelentik, amelyek összetevőként nem tartalmaznak feldolgozott húst, és amelyeket nem kell ellenőrzött hőmérsékleten szállítani vagy tárolni. Ez a helyzet az olyan, szobahőmérsékleten eltartható összetett élelmiszer-készítményekben található tej- és tojástermékek esetében, amelyeket előállításuk során például sterilizálás vagy a kockázat kiküszöbölése érdekében ultramagas hőmérsékletet alkalmazó kezeléssel kezeltek. Az állategészségügyi és mikrobiológiai élelmiszer-biztonsági kockázatokat enyhítik, ha az összetett élelmiszer-készítményeket biztonságosan csomagolják vagy lezárják. |
| --- | --- |

(2)

Az összetett élelmiszer-készítmények köz- és állategészségügyi kockázata az összetevők típusától, tárolási körülményeitől és csomagolásától függ. Az állategészségügyi és mikrobiológiai élelmiszer-biztonsági szempontból a legalacsonyabb kockázatot azok a szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények jelentik, amelyek összetevőként nem tartalmaznak feldolgozott húst, és amelyeket nem kell ellenőrzött hőmérsékleten szállítani vagy tárolni. Ez a helyzet az olyan, szobahőmérsékleten eltartható összetett élelmiszer-készítményekben található tej- és tojástermékek esetében, amelyeket előállításuk során például sterilizálás vagy a kockázat kiküszöbölése érdekében ultramagas hőmérsékletet alkalmazó kezeléssel kezeltek. Az állategészségügyi és mikrobiológiai élelmiszer-biztonsági kockázatokat enyhítik, ha az összetett élelmiszer-készítményeket biztonságosan csomagolják vagy lezárják.

| (3) | A kémiai élelmiszer-biztonsági kockázatokat azonban nem csökkentik az összetett élelmiszer-készítmények eltarthatóságát biztosító kezelések. A kémiai élelmiszer-biztonság szempontjából egyes, feldolgozott húst nem tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények mentesíthetők a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, feltéve, hogy az összetett élelmiszer-készítmények összetevőit képező állati eredetű feldolgozott termékeket az Unióba történő behozatalra feljogosított harmadik országokban található létesítményekben vagy a tagállamokban található létesítményekben állítják elő. |
| --- | --- |

(3)

A kémiai élelmiszer-biztonsági kockázatokat azonban nem csökkentik az összetett élelmiszer-készítmények eltarthatóságát biztosító kezelések. A kémiai élelmiszer-biztonság szempontjából egyes, feldolgozott húst nem tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények mentesíthetők a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, feltéve, hogy az összetett élelmiszer-készítmények összetevőit képező állati eredetű feldolgozott termékeket az Unióba történő behozatalra feljogosított harmadik országokban található létesítményekben vagy a tagállamokban található létesítményekben állítják elő.

| (4) | A feldolgozott húst nem tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményeket a 2011/163/EU bizottsági határozatban (2) felsorolt valamely harmadik országban kell előállítani. Az összetett élelmiszer-készítményeket előállító harmadik országnak vagy jóváhagyott maradékanyag-ellenőrzési tervvel kell rendelkeznie az összetett élelmiszer-készítményekben található minden egyes állati eredetű összetevőre vonatkozóan, vagy az állati összetevőket a szóban forgó áruk tekintetében a 2011/163/EU határozatban felsorolt valamely tagállamból vagy más harmadik országból kell beszereznie. |
| --- | --- |

(4)

A feldolgozott húst nem tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményeket a 2011/163/EU bizottsági határozatban (2) felsorolt valamely harmadik országban kell előállítani. Az összetett élelmiszer-készítményeket előállító harmadik országnak vagy jóváhagyott maradékanyag-ellenőrzési tervvel kell rendelkeznie az összetett élelmiszer-készítményekben található minden egyes állati eredetű összetevőre vonatkozóan, vagy az állati összetevőket a szóban forgó áruk tekintetében a 2011/163/EU határozatban felsorolt valamely tagállamból vagy más harmadik országból kell beszereznie.

| (5) | Tekintettel azok alacsony közegészségügyi és állategészségügyi kockázatára, helyénvaló egyes, feldolgozott húst nem tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményeket mentesíteni a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, és azokat e rendelet mellékletében felsorolni, feltüntetve a 2658/87/EGK tanácsi rendelet (3) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúrában (KN) szereplő kódjukat. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel azok alacsony közegészségügyi és állategészségügyi kockázatára, helyénvaló egyes, feldolgozott húst nem tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményeket mentesíteni a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, és azokat e rendelet mellékletében felsorolni, feltüntetve a 2658/87/EGK tanácsi rendelet (3) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúrában (KN) szereplő kódjukat.

| (6) | Egyes, feldolgozott húst nem tartalmazó, az e rendelettel összhangban a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített és harmadik országokból az Unióba beléptetett, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményeket az importáló élelmiszer-vállalkozó által kiállított magántanúsítványnak kell kísérnie. |
| --- | --- |

(6)

Egyes, feldolgozott húst nem tartalmazó, az e rendelettel összhangban a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített és harmadik országokból az Unióba beléptetett, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményeket az importáló élelmiszer-vállalkozó által kiállított magántanúsítványnak kell kísérnie.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy egyes, feldolgozott húst nem tartalmazó és az e rendelettel összhangban a határállomásokon történő ellenőrzés alól mentesített, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények megfeleljenek a köz- és állategészségügyi követelményeknek, az illetékes hatóságoknak rendszeres hatósági ellenőrzéseket kell végezniük a rendeltetési helyen, az Unión belüli szabad forgalomba bocsátás helyén, vagy a szállítmányért felelős gazdasági szereplő raktáraiban vagy telephelyein. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy egyes, feldolgozott húst nem tartalmazó és az e rendelettel összhangban a határállomásokon történő ellenőrzés alól mentesített, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények megfeleljenek a köz- és állategészségügyi követelményeknek, az illetékes hatóságoknak rendszeres hatósági ellenőrzéseket kell végezniük a rendeltetési helyen, az Unión belüli szabad forgalomba bocsátás helyén, vagy a szállítmányért felelős gazdasági szereplő raktáraiban vagy telephelyein.

| (8) | A határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített összetett élelmiszer-készítményekre, valamint az ilyen összetett élelmiszer-készítményeken elvégzendő hatósági ellenőrzésekre vonatkozó szabályok lényegileg kapcsolódnak egymáshoz, és azokat együttesen kell alkalmazni. Az egyszerűség és az átláthatóság érdekében, valamint a szabályok alkalmazásának megkönnyítése és azok megsokszorozódásának elkerülése érdekében azokat egyetlen jogi aktusban kell meghatározni, nem pedig több különálló, számos kereszthivatkozást tartalmazó és az átfedések kockázatát hordozó jogi aktusban. |
| --- | --- |

(8)

A határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített összetett élelmiszer-készítményekre, valamint az ilyen összetett élelmiszer-készítményeken elvégzendő hatósági ellenőrzésekre vonatkozó szabályok lényegileg kapcsolódnak egymáshoz, és azokat együttesen kell alkalmazni. Az egyszerűség és az átláthatóság érdekében, valamint a szabályok alkalmazásának megkönnyítése és azok megsokszorozódásának elkerülése érdekében azokat egyetlen jogi aktusban kell meghatározni, nem pedig több különálló, számos kereszthivatkozást tartalmazó és az átfedések kockázatát hordozó jogi aktusban.

| (9) | A 2007/275/EK bizottsági határozat (4) értelmében bizonyos összetett élelmiszer-készítmények tekintetében már léteznek mentességek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól. Mivel ez a rendelet mentességeket állapít meg a jelenleg a 2007/275/EK határozat hatálya alá tartozó termékekre, az említett határozat egyes rendelkezéseit el kell hagyni e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától, és a határozatot ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 2007/275/EK bizottsági határozat (4) értelmében bizonyos összetett élelmiszer-készítmények tekintetében már léteznek mentességek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól. Mivel ez a rendelet mentességeket állapít meg a jelenleg a 2007/275/EK határozat hatálya alá tartozó termékekre, az említett határozat egyes rendelkezéseit el kell hagyni e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától, és a határozatot ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az összetett élelmiszer-készítmények Unióba történő beléptetésére vonatkozóan az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (5) meghatározott közegészségügyi követelmények csak 2021. április 21-től alkalmazandók. Hasonlóképpen az összetett élelmiszer-készítmények Unióba történő beléptetésére vonatkozóan az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (6) meghatározott állategészségügyi követelmények csak 2021. április 21-től alkalmazandók. Ennek megfelelően az e rendeletben megállapított szabályokat is ettől az időponttól kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(10)

Az összetett élelmiszer-készítmények Unióba történő beléptetésére vonatkozóan az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (5) meghatározott közegészségügyi követelmények csak 2021. április 21-től alkalmazandók. Hasonlóképpen az összetett élelmiszer-készítmények Unióba történő beléptetésére vonatkozóan az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (6) meghatározott állategészségügyi követelmények csak 2021. április 21-től alkalmazandók. Ennek megfelelően az e rendeletben megállapított szabályokat is ettől az időponttól kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

E rendelet szabályokat állapít meg az alábbiak terén:

| 1. | az összetett élelmiszer-készítmények határállomásokon történő hatósági ellenőrzése alóli mentesítésének esetei és feltételei, valamint az, hogy az ilyen mentesítés indokolt-e; |
| --- | --- |

1.

az összetett élelmiszer-készítmények határállomásokon történő hatósági ellenőrzése alóli mentesítésének esetei és feltételei, valamint az, hogy az ilyen mentesítés indokolt-e;

| 2. | egyedi hatósági ellenőrzések elvégzése a határállomásokon a hatósági ellenőrzés alól mentesített összetett élelmiszer-készítményeken. |
| --- | --- |

2.

egyedi hatósági ellenőrzések elvégzése a határállomásokon a hatósági ellenőrzés alól mentesített összetett élelmiszer-készítményeken.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „összetett élelmiszer-készítmény”: az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének 14. pontjában meghatározott összetett élelmiszer-készítmények; |
| --- | --- |

1.

„összetett élelmiszer-készítmény”: az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének 14. pontjában meghatározott összetett élelmiszer-készítmények;

| 2. | „szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények”: olyan termékek, amelyeket nem kell ellenőrzött hőmérsékleten szállítani vagy tárolni. |
| --- | --- |

2.

„szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények”: olyan termékek, amelyeket nem kell ellenőrzött hőmérsékleten szállítani vagy tárolni.

3. cikk

A határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített összetett élelmiszer-készítmények

(1)   A mellékletben felsorolt, feldolgozott húst nem tartalmazó, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítmények mentesülnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, amennyiben az ilyen termékek megfelelnek az alábbi követelmények mindegyikének:

| a) | megfelelnek az Unióba történő beléptetésre vonatkozóan az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

megfelelnek az Unióba történő beléptetésre vonatkozóan az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeknek;

| b) | a szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményekben található valamennyi tej- és tojásterméket alávetették az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 163. cikke a) pontjának megfelelő kezelésnek; |
| --- | --- |

b)

a szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményekben található valamennyi tej- és tojásterméket alávetették az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 163. cikke a) pontjának megfelelő kezelésnek;

| c) | jelölés utal arra, hogy emberi fogyasztásra szánják őket; valamint |
| --- | --- |

c)

jelölés utal arra, hogy emberi fogyasztásra szánják őket; valamint

| d) | biztonságosan csomagolták vagy lezárták őket. |
| --- | --- |

d)

biztonságosan csomagolták vagy lezárták őket.

(2)   A forgalomba hozatal időpontjában az (1) bekezdésben említett, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményeket az (EU) 2020/2235 bizottsági végrehajtási rendelet (7) V. mellékletében meghatározott mintának megfelelő magántanúsítványnak kell kísérnie.

4. cikk

A határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített összetett élelmiszer-készítmények hatósági ellenőrzése

(1)   Az illetékes hatóságok rendszeresen, kockázati alapon és megfelelő gyakorisággal hatósági ellenőrzéseket végeznek a 3. cikk (1) bekezdésében említett, szobahőmérsékleten tárolható összetett élelmiszer-készítményeken, figyelembe véve az (EU) 2017/625 rendelet 44. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett hatósági ellenőrzéseket az Unió vámterületén belül a következő helyeken kell elvégezni:

| a) | a rendeltetési hely; |
| --- | --- |

a)

a rendeltetési hely;

| b) | az uniós szabad forgalomba bocsátás helye; |
| --- | --- |

b)

az uniós szabad forgalomba bocsátás helye;

| c) | a szállítmányért felelős vállalkozó raktárai és telephelyei. |
| --- | --- |

c)

a szállítmányért felelős vállalkozó raktárai és telephelyei.

(3)   Az (1) bekezdésben említett hatósági ellenőrzéseket az (EU) 2017/625 rendelet 45. és 46. cikkével összhangban kell elvégezni.

5. cikk

A 2007/275/EK határozat módosítása

A 2007/275/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A 6. cikket el kell hagyni.

| 2. | A II. mellékletet el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A II. mellékletet el kell hagyni.

6. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2021. április 21-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. február 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011/163/EU határozata (2011. március 16.) a harmadik országok által a 96/23/EK tanácsi irányelv 29. cikkének megfelelően benyújtott tervek jóváhagyásáról (HL L 70., 2011.3.17., 40. o.).

2

(3)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2007/275/EK határozata (2007. április 17.) a határállomásokon ellenőrizendő összetett élelmiszer-készítmények jegyzékéről (HL L 116., 2007.5.4., 9. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 4.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó követelmények tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 131., 2019.5.17., 18. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos állat- és árukategóriákat tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi, hatósági és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 599/2004/EK rendelet, a 636/2014/EU és az (EU) 2019/628 végrehajtási rendelet, a 98/68/EK irányelv, továbbá a 2000/572/EK, a 2003/779/EK és a 2007/240/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 442., 2020.12.30., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

A határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített összetett élelmiszer-készítmények jegyzéke (3. cikk)

Ez a jegyzék azon összetett élelmiszer-készítményeknek az Unióban használatos Kombinált Nómenklatúra (KN) szerinti felsorolását tartalmazza, amelyeket nem kell a határállomásokon elvégzendő hatósági ellenőrzésnek alávetni.

Megjegyzések a táblázathoz:

| | (1) oszlop – KN-kód

  Ez az oszlop jelöli a KN-kódot. A 2658/87/EGK rendelettel létrehozott KN a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren (a továbbiakban: harmonizált rendszer, HR) alapul, amelyet a Vámigazgatások Világszervezetévé vált Vámegyüttműködési Tanács dolgozott ki, és amelyet a 87/369/EGK tanácsi határozat (1) hagyott jóvá. A KN átveszi a HR vámtarifaszámait és hat számjegyű vámtarifaalszámait. A hetedik és nyolcadik számjegy további KN-alszámokat jelöl.
  Az „ex” szóval meg nem jelölt négy-, hat- vagy nyolc számjegyű kód használata esetén eltérő rendelkezés hiányában minden olyan összetett élelmiszer-készítmény, amelynek vámtarifaszáma ez a négy-, hat- vagy nyolc számjegy vagy ezzel kezdődik, mentesül a határállomásokon elvégzendő hatósági ellenőrzés alól.
  Abban az esetben, ha bármely négy, hat vagy nyolc számjegyű kód alá tartozó összetett élelmiszer-készítménynek csak egy meghatározott része tartalmaz állati eredetű terméket, és az árunomenklatúrában az adott kódnak nincs bontása, a kódot az „ex” szóval jelölik meg. Például az „
  ex 2001 90 65
  ” tekintetében nincs szükség a határállomásokon történő ellenőrzésre a (2) oszlopban bemutatott termékek esetében. |
| --- | --- |

(1) oszlop – KN-kód

Ez az oszlop jelöli a KN-kódot. A 2658/87/EGK rendelettel létrehozott KN a Harmonizált Áruleíró és Kódrendszeren (a továbbiakban: harmonizált rendszer, HR) alapul, amelyet a Vámigazgatások Világszervezetévé vált Vámegyüttműködési Tanács dolgozott ki, és amelyet a 87/369/EGK tanácsi határozat (1) hagyott jóvá. A KN átveszi a HR vámtarifaszámait és hat számjegyű vámtarifaalszámait. A hetedik és nyolcadik számjegy további KN-alszámokat jelöl.

Az „ex” szóval meg nem jelölt négy-, hat- vagy nyolc számjegyű kód használata esetén eltérő rendelkezés hiányában minden olyan összetett élelmiszer-készítmény, amelynek vámtarifaszáma ez a négy-, hat- vagy nyolc számjegy vagy ezzel kezdődik, mentesül a határállomásokon elvégzendő hatósági ellenőrzés alól.

Abban az esetben, ha bármely négy, hat vagy nyolc számjegyű kód alá tartozó összetett élelmiszer-készítménynek csak egy meghatározott része tartalmaz állati eredetű terméket, és az árunomenklatúrában az adott kódnak nincs bontása, a kódot az „ex” szóval jelölik meg. Például az „
  ex 2001 90 65
  ” tekintetében nincs szükség a határállomásokon történő ellenőrzésre a (2) oszlopban bemutatott termékek esetében.

| | (2) oszlop – Magyarázatok

  Ez az oszlop részletekkel szolgál a határállomásokon elvégzendő hatósági ellenőrzés alól mentesülő összetett élelmiszer-készítményekről.






  KN-kódok | Magyarázatok |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) |
| 1704 , ex 1806 20 , ex 1806 31 00 , ex 1806 32 , ex 1806 90 11 , ex 1806 90 19 , ex 1806 90 31 , ex 1806 90 39 , ex 1806 90 50 , ex 1806 90 90 | Cukoráru (beleértve az édességet is), csokoládé és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek |
| ex 1902 19 , ex 1902 30 , ex 1902 40 | Tészta, metélt és kuszkusz, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek |
| ex 1905 10 , ex 1905 20 , ex 1905 31 , ex 1905 32 , ex 1905 40 , ex 1905 90 | Kenyér, kalács, keksz (biscuit), gofri és ostya, kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek |
| ex 2001 90 65 , ex 2005 70 00 , ex 1604 | Hallal töltött olívabogyó, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek |
| 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -esszencia és -koncentrátum és e termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények, amelyek megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, esszenciája és koncentrátuma, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek |
| ex 2104 | A végfelhasználóknak csomagolt levesbetét és aromák, amelyek megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek |
| ex 2106 | Végfelhasználóknak csomagolt, állati terméket (glükozamint, kondroitint vagy kitozánt) tartalmazó táplálékkiegészítő, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek |
| ex 2208 70 | Likőr és szíverősítő, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek |

(2) oszlop – Magyarázatok

Ez az oszlop részletekkel szolgál a határállomásokon elvégzendő hatósági ellenőrzés alól mentesülő összetett élelmiszer-készítményekről.

KN-kódok

Magyarázatok

(1)

(2)

1704 , ex 1806 20 , ex 1806 31 00 , ex 1806 32 , ex 1806 90 11 , ex 1806 90 19 , ex 1806 90 31 , ex 1806 90 39 , ex 1806 90 50 , ex 1806 90 90

Cukoráru (beleértve az édességet is), csokoládé és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek

ex 1902 19 , ex 1902 30 , ex 1902 40

Tészta, metélt és kuszkusz, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek

ex 1905 10 , ex 1905 20 , ex 1905 31 , ex 1905 32 , ex 1905 40 , ex 1905 90

Kenyér, kalács, keksz (biscuit), gofri és ostya, kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek

ex 2001 90 65 , ex 2005 70 00 , ex 1604

Hallal töltött olívabogyó, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek

2101

Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -esszencia és -koncentrátum és e termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények, amelyek megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek. Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, esszenciája és koncentrátuma, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek

ex 2104

A végfelhasználóknak csomagolt levesbetét és aromák, amelyek megfelelnek a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek

ex 2106

Végfelhasználóknak csomagolt, állati terméket (glükozamint, kondroitint vagy kitozánt) tartalmazó táplálékkiegészítő, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek

ex 2208 70

Likőr és szíverősítő, amely megfelel a 3. cikk (1) bekezdésében foglalt követelményeknek

---

(1)  A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

---

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/23

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/631 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 12.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [„Budaörsi őszibarack” (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Magyarország kérelmét (2) a „Budaörsi őszibarack” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Magyarország kérelmét (2) a „Budaörsi őszibarack” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Budaörsi őszibarack” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Budaörsi őszibarack” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Budaörsi őszibarack” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.6. osztályba (Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 12-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 447., 2020.12.23., 21. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/632 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 13.)

az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzés alá vont állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és a belőlük származó termékek, összetett élelmiszer-készítmények, valamint széna és szalma jegyzéke tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá az (EU) 2019/2007 bizottsági végrehajtási rendelet és a 2007/275/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (1) és különösen annak 47. cikke (2) bekezdése első albekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/625 rendelet meghatározza a tagállami illetékes hatóságok által az agrár-élelmiszeripari láncra vonatkozó uniós jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése érdekében az Unióba beléptetett állatok és áruk tekintetében elvégzendő hatósági ellenőrzések végrehajtásának szabályait. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/625 rendelet meghatározza a tagállami illetékes hatóságok által az agrár-élelmiszeripari láncra vonatkozó uniós jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése érdekében az Unióba beléptetett állatok és áruk tekintetében elvégzendő hatósági ellenőrzések végrehajtásának szabályait.

| (2) | Az (EU) 2017/625 rendelet értelmében a harmadik országokból származó egyes állat- és árukategóriákat az Unió területére való beléptetésüket megelőzően minden esetben hatósági ellenőrzésnek kell alávetni egy határállomáson. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/625 rendelet értelmében a harmadik országokból származó egyes állat- és árukategóriákat az Unió területére való beléptetésüket megelőzően minden esetben hatósági ellenőrzésnek kell alávetni egy határállomáson.

| (3) | Az (EU) 2017/625 rendelet előírja, hogy a Bizottságnak meg kell határoznia azon állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és a belőlük származó termékek, összetett élelmiszer-készítmények, valamint széna és szalma jegyzékét, amelyeket a határállomásokon hatósági ellenőrzésnek kell alávetni, feltüntetve azoknak a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (2) előírt kombinált nómenklatúra (KN) szerinti kódját. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2017/625 rendelet előírja, hogy a Bizottságnak meg kell határoznia azon állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és a belőlük származó termékek, összetett élelmiszer-készítmények, valamint széna és szalma jegyzékét, amelyeket a határállomásokon hatósági ellenőrzésnek kell alávetni, feltüntetve azoknak a 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (2) előírt kombinált nómenklatúra (KN) szerinti kódját.

| (4) | Az illetékes hatóságok által a határállomásokon az (EU) 2017/625 rendelettel összhangban végzett hatósági ellenőrzések megkönnyítése érdekében az e rendeletben megállapított jegyzéknek tartalmaznia kell az ilyen hatósági ellenőrzések tárgyát képező állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és a belőlük származó termékek, összetett élelmiszer-készítmények, valamint széna és szalma részletes leírását. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes hatóságok által a határállomásokon az (EU) 2017/625 rendelettel összhangban végzett hatósági ellenőrzések megkönnyítése érdekében az e rendeletben megállapított jegyzéknek tartalmaznia kell az ilyen hatósági ellenőrzések tárgyát képező állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és a belőlük származó termékek, összetett élelmiszer-készítmények, valamint széna és szalma részletes leírását.

| (5) | Ez a rendelet teljes egészében felváltja az állatok és áruk Unióba történő beléptetésének hatósági ellenőrzésére vonatkozó, az (EU) 2019/2007 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) meghatározott szabályokat. Az említett végrehajtási rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

Ez a rendelet teljes egészében felváltja az állatok és áruk Unióba történő beléptetésének hatósági ellenőrzésére vonatkozó, az (EU) 2019/2007 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) meghatározott szabályokat. Az említett végrehajtási rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | Az (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) meghatározza azokat az eseteket és feltételeket, amikor és amelyek fennállásakor egyes alacsony kockázatot jelentő áruk, köztük az összetett élelmiszer-készítmények mentesülhetnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, és szabályokat állapít meg az említett áruk egyedi hatósági ellenőrzésének elvégzésére vonatkozóan. Az (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló rendelet eltörli a 2007/275/EK bizottsági határozat (5) azon rendelkezéseit, amelyek mentesítik az összetett élelmiszer-készítményeket a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól. Ez a rendelet felváltja a 2007/275/EK határozatnak a határállomásokon hatósági ellenőrzésnek alávetendő összetett élelmiszer-készítményekre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseit. A jogbiztonság és az egyértelműség biztosítása érdekében a 2007/275/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) meghatározza azokat az eseteket és feltételeket, amikor és amelyek fennállásakor egyes alacsony kockázatot jelentő áruk, köztük az összetett élelmiszer-készítmények mentesülhetnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól, és szabályokat állapít meg az említett áruk egyedi hatósági ellenőrzésének elvégzésére vonatkozóan. Az (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló rendelet eltörli a 2007/275/EK bizottsági határozat (5) azon rendelkezéseit, amelyek mentesítik az összetett élelmiszer-készítményeket a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól. Ez a rendelet felváltja a 2007/275/EK határozatnak a határállomásokon hatósági ellenőrzésnek alávetendő összetett élelmiszer-készítményekre vonatkozó fennmaradó rendelkezéseit. A jogbiztonság és az egyértelműség biztosítása érdekében a 2007/275/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | mivel az (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló rendelet 2021. április 21-től alkalmazandó, e rendeletet is ugyanezen időponttól kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(7)

mivel az (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló rendelet 2021. április 21-től alkalmazandó, e rendeletet is ugyanezen időponttól kell alkalmazni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet létrehozza azon állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és belőlük származó termékek, összetett élelmiszer-készítmények, valamint széna és szalma jegyzékét, amelyek az (EU) 2017/625 rendelettel összhangban a határállomásokon hatósági ellenőrzés tárgyát képezik, és feltünteti a Kombinált Nómenklatúra szerinti kódjukat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározások alkalmazandók:

| 1. | „összetett élelmiszer-készítmény”: az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének 14. pontjában meghatározott összetett élelmiszer-készítmény; |
| --- | --- |

1.

„összetett élelmiszer-készítmény”: az (EU) 2019/625 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének 14. pontjában meghatározott összetett élelmiszer-készítmény;

| 2. | „kezeletlen sertéssörte”: a 142/2011/EU bizottsági rendelet (6) I. mellékletének 33. pontjában meghatározott kezeletlen sertéssörte; |
| --- | --- |

2.

„kezeletlen sertéssörte”: a 142/2011/EU bizottsági rendelet (6) I. mellékletének 33. pontjában meghatározott kezeletlen sertéssörte;

6

| 3. | „kezeletlen tollak és tollrészek”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 30. pontjában meghatározott kezeletlen tollak és tollrészek; |
| --- | --- |

3.

„kezeletlen tollak és tollrészek”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 30. pontjában meghatározott kezeletlen tollak és tollrészek;

| 4. | „kezeletlen szőr”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 32. pontjában meghatározott kezeletlen szőr; |
| --- | --- |

4.

„kezeletlen szőr”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 32. pontjában meghatározott kezeletlen szőr;

| 5. | „köztes termék”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 35. pontjában meghatározott köztes termék; |
| --- | --- |

5.

„köztes termék”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 35. pontjában meghatározott köztes termék;

| 6. | „kezelt nyersbőr és irha”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 28. pontjában meghatározott kezelt nyersbőr és irha; |
| --- | --- |

6.

„kezelt nyersbőr és irha”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 28. pontjában meghatározott kezelt nyersbőr és irha;

| 7. | „kezeletlen gyapjú”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 31. pontjában meghatározott kezeletlen gyapjú. |
| --- | --- |

7.

„kezeletlen gyapjú”: a 142/2011/EU rendelet I. mellékletének 31. pontjában meghatározott kezeletlen gyapjú.

3. cikk

A mellékletben felsorolt állatok és áruk hatósági ellenőrzése

Az e rendelet mellékletében felsorolt állatokat, állati eredetű termékeket, szaporítóanyagokat, állati melléktermékeket és a belőlük származó termékeket, összetett élelmiszer-készítményeket, szénát és szalmát az (EU) 2017/625 rendelettel összhangban hatósági ellenőrzésnek kell alávetni a határállomásokon.

4. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   Az (EU) 2019/2007 végrehajtási rendelet és a 2007/275/EK határozat 2021. április 21-ével hatályát veszti.

(2)   Az ezekre a hatályon kívül helyezett jogi aktusokra történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

5. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. április 21-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/2007 végrehajtási rendelete (2019. november 18.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzés alá vont állatok, állati eredetű termékek, szaporítóanyagok, állati melléktermékek és azokból származó termékek, valamint széna és szalma jegyzéke tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, továbbá a 2007/275/EK határozat módosításáról (HL L 312., 2019.12.3., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. február 16.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített egyes árukategóriák tekintetében történő kiegészítéséről és a 2007/275/EK bizottsági határozat módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 17 oldalát).

4

(5)  A Bizottság 2007/275/EK határozata (2007. április 17.) a határállomásokon ellenőrizendő összetett élelmiszer-készítmények jegyzékéről (HL L 116., 2007.5.4., 9. o.).

5

(6)  A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

6

---

MELLÉKLET

A 3. CIKK SZERINT A HATÁRÁLLOMÁSOKON VÉGZETT HATÓSÁGI ELLENŐRZÉS ALÁ VONT ÁLLATOK, ÁLLATI EREDETŰ TERMÉKEK, SZAPORÍTÓANYAGOK, ÁLLATI MELLÉKTERMÉKEK ÉS A BELŐLÜK SZÁRMAZÓ TERMÉKEK, ÖSSZETETT ÉLELMISZER-KÉSZÍTMÉNYEK, VALAMINT SZÉNA ÉS SZALMA JEGYZÉKE

Megjegyzések:

1.   Általános megjegyzések

Ezek az általános megjegyzések az egyes árucsoportoknál azt hivatottak tisztázni, hogy mely állatok vagy termékek tartoznak a vonatkozó árucsoporthoz. Továbbá ahol szükséges, hivatkozás szerepel a 142/2011/EU bizottsági rendeletben (1) meghatározott különleges követelményekre.

A határállomásokon végzett ellenőrzések alól mentesített, egyedi feltételeknek megfelelő összetett élelmiszer-készítmények jegyzékét [az (EU) 2017/625 rendelet 48. cikkének h) pontja és 77. cikke (1) bekezdésének k) pontja alapján létrehozott (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) állapítja meg.

2.   Árucsoporthoz tartozó megjegyzések

Az e mellékletben szereplő jegyékek árucsoportokba vannak rendezve, amelyek megfelelnek a Kombinált Nomenklatúra (KN) 2658/87/EGK tanácsi rendelet (3) I. mellékletében meghatározott vonatkozó árucsoportoknak.

Az árucsoportokhoz fűzött megjegyzések magyarázatok, adott esetben a KN egyes árucsoportjaihoz tartozó megjegyzések kivonatai.

3.   Az árucsoportokhoz tartozó megjegyzések kivonata és a Harmonizált Rendszer Bizottság áruosztályozási véleménye

A különböző árucsoportoknál, ahol szükséges, további információ van megadva a magyarázó megjegyzések és a Vámigazgatások Világszervezete Harmonizált Rendszer Bizottság áruosztályozási véleménye alapján.

Táblázatok:

4.   (1) oszlop – KN-kód

Ez az oszlop jelöli a KN-kódot. A 2658/87/EGK rendelettel létrehozott KN a 1983. június 14-én Brüsszelben megkötött és a 87/369/EGK tanácsi határozattal (4) jóváhagyott a nemzetközi Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszeren (a továbbiakban: KN) alapul. A KN átveszi a HR hat számjegyű vámtarifaszámait és vámtarifaalszámait, csak a hetedik és nyolcadik számjegy képez speciális KN-albontást.

Ahol négy számjegyű kódot alkalmaznak, eltérő rendelkezés hiányában minden olyan állatot és árut, amelynek vámtarifaszáma ez a négy számjegy vagy amely ezen négy számjegyű kód alá tartozik, a határállomásokon hatósági ellenőrzésnek kell alávetni. A legtöbb ilyen esetben a vonatkozó KN-kódok az (EU) 2017/625 rendelet 133. cikke (4) bekezdésében említett TRACES rendszerben hat vagy nyolc számjegyű kódra vannak lebontva.

Amennyiben bármely négy-, hat-, vagy nyolcjegyű kódon belül csak bizonyos meghatározott állatok és áruk esetében kötelező a hatósági ellenőrzés, és az árunómenklatúrában e kód alá nem tartozik meghatározott albontás, a kód az „Ex” jelölést kapja. Ilyen esetben az e rendelet hatálya alá tartozó állatokat és árukat a KN-kód alkalmazási köre, a (2) oszlopban szereplő megfelelő árumegnevezés, valamint a (3) oszlopban szereplő leírás és magyarázat határozza meg.

5.   (2) oszlop – Árumegnevezés

Az állatok és áruk megnevezése a KN „Árumegnevezés” oszlopában leírtaknak felel meg.

A KN értelmezési szabályainak sérelme nélkül, a (2) oszlopban az állatok és áruk megnevezésének megfogalmazása csak jelzésértékűnek tekintendő, mivel az e rendelet hatálya alá tartozó állatokat és árukat a KN-kódok határozzák meg.

6.   (3) oszlop – Leírás és magyarázat

Ez az oszlop részletekkel szolgál az adott vámtarifaszám alá tartozó állatokról vagy árukról. A különböző árucsoportokba és vámtarifaszámok alá tartozó állatokról és árukról az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata (5) szolgál további részletekkel.

Az 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) és a 142/2011/EU rendelet által szabályozott, állati melléktermékekből származó termékek az uniós jogban nincsenek egyedileg azonosítva. Hatósági ellenőrzéseket kell végezni azokon a részben feldolgozott nyers termékeken, amelyek egy jóváhagyott vagy bejegyzett rendeltetési létesítményben további feldolgozásra kerülnek. A határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések során adott esetben meg kell állapítani, hogy a származó termék elegendő mértékben fel van-e dolgozva ahhoz, hogy az uniós jog által előírt további hatósági ellenőrzések alól mentesüljön.

1. ÁRUCSOPORT

Élő állatok

Megjegyzés az 1. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Ebbe az árucsoportba tartozik minden élő állat, az alábbiak kivételével:






  a) | a 0301, 0306, 0307 vagy a 0308 vtsz. alá tartozó halak és rákfélék, puhatestűek és más gerinctelen víziállatok; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

a 0301, 0306, 0307 vagy a 0308 vtsz. alá tartozó halak és rákfélék, puhatestűek és más gerinctelen víziállatok;

| b) | a 3002 vtsz. alá tartozó mikroorganizmus-tenyészetek és más termékek; valamint |
| --- | --- |

b)

a 3002 vtsz. alá tartozó mikroorganizmus-tenyészetek és más termékek; valamint

| c) | a 9508 vtsz. alá tartozó állatok.” |
| --- | --- |

c)

a 9508 vtsz. alá tartozó állatok.”

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„A 0106 vámtarifaszám alá tartoznak többek között az alábbi házi vagy vadállatok:

| A) | Emlősök






  (1) | Főemlősök. |
| --- | --- | --- |

A)

Emlősök

(1)

Főemlősök.

| (2) | Bálna, delfin és barnadelfin (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősök); lamantin és dugong (a szirének (Sirenia) rendjébe tartozó emlősök); fóka, oroszlánfóka és rozmár (az úszólábúak [Pinnipedia] alrendjébe tartozó emlősök). |
| --- | --- |

(2)

Bálna, delfin és barnadelfin (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősök); lamantin és dugong (a szirének (Sirenia) rendjébe tartozó emlősök); fóka, oroszlánfóka és rozmár (az úszólábúak [Pinnipedia] alrendjébe tartozó emlősök).

| (3) | Más (beleértve a rénszarvast, macskát, kutyát, oroszlánt, tigrist, medvét, elefántot, tevét (beleértve a dromedárt), zebrát, házi, üregi vagy mezei nyulat, szarvasféléket, antilopot (kivéve a Bovinae alcsaládba tartozókat, zergét, rókát, vidrát és egyéb prémjükért tenyésztett állatokat). |
| --- | --- |

(3)

Más (beleértve a rénszarvast, macskát, kutyát, oroszlánt, tigrist, medvét, elefántot, tevét (beleértve a dromedárt), zebrát, házi, üregi vagy mezei nyulat, szarvasféléket, antilopot (kivéve a Bovinae alcsaládba tartozókat, zergét, rókát, vidrát és egyéb prémjükért tenyésztett állatokat).

Bovinae

| B) | Hüllők (kígyók és teknősbékák is) |
| --- | --- |

B)

Hüllők (kígyók és teknősbékák is)

| C) | Madarak:






  (1) | Ragadozó madarak |
| --- | --- | --- |

C)

Madarak:

(1)

Ragadozó madarak

| (2) | Papagájalkatúak (papagájok, törpepapagáj, arapapagáj és kakadu is). |
| --- | --- |

(2)

Papagájalkatúak (papagájok, törpepapagáj, arapapagáj és kakadu is).

| (3) | Más (mint pl. a fogoly, fácán, fürj, erdei szalonka, szalonka, galamb, fajd, kerti sármány, vadkacsa, vadlúd, rigó, feketerigó, pacsirta, pintyőke, cinege, kolibri, páva, hattyú és egyéb a 0105 vtsz. alá nem sorolt madarak). |
| --- | --- |

(3)

Más (mint pl. a fogoly, fácán, fürj, erdei szalonka, szalonka, galamb, fajd, kerti sármány, vadkacsa, vadlúd, rigó, feketerigó, pacsirta, pintyőke, cinege, kolibri, páva, hattyú és egyéb a 0105 vtsz. alá nem sorolt madarak).

| D) | Más, mint pl. méhek (dobozban, szállítóládában vagy kaptárban szállítva is). |
| --- | --- |

D)

Más, mint pl. méhek (dobozban, szállítóládában vagy kaptárban szállítva is).

| E) | Más, pl. békák. |
| --- | --- |

E)

Más, pl. békák.

E vtsz. alá nem tartoznak a vándorcirkuszban, vándorállatkertben vagy egyéb hasonló vándorló állatbemutatóban tartott állatok (95.08 vtsz.).”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0101 | Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér | Mind |
| 0102 | Élő szarvasmarhafélék | Mind |
| 0103 | Élő sertés | Mind |
| 0104 | Élő juh és kecske | Mind |
| 0105 | Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk | Mind |
| 0106 | Más élő állat | Mind, ide tartozik az alábbi alszámok alá besorolt minden állat:
  0106 11 00 (főemlősök)
  0106 12 00 (bálna, delfin és barnadelfin (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősök); lamantin és dugong (a szirének (Sirenia) rendjébe tartozó emlősök); fóka, oroszlánfóka és rozmár (az úszólábúak [Pinnipedia] alrendjébe tartozó emlősök)
  0106 13 00 (teve és más tevefélék (Camelidae))
  0106 14 (házi, üregi és mezei nyúl)
  0106 19 00 (más): emlősök, a 0101 , 0102 , 0103 , 0104 , 0106 11 , 0106 12 , 0106 13 és 0106 14 vtsz. alá besoroltak kivételével; ide tartoznak a kutyák és a macskák
  0106 20 00 (hüllők, ideértve a kígyókat és a teknősbékákat)
  0106 31 00 (madarak: ragadozó madarak)
  0106 32 00 (madarak: papagájalkatúak (papagájok, törpepapagáj, arapapagáj és kakadu is)
  0106 33 00 (strucc; emu (Dromaius novaehollandiae)
  0106 39 (más): ide tartoznak a madarak, beleértve a galambot, a 0105 , 0106 31 , 0106 32 és 0106 33 vtsz alá tartozók kivételével
  0106 41 00 (méh)
  0106 49 00 (más rovarok, a méhek kivételével)
  0106 90 00 (más): minden máshova nem sorolt élő állat, az emlősök, a hüllők, a madarak és a rovarok kivételével. Az élő békák akár terráriumban tartják őket, akár emberi fogyasztásra szánják e vámtarifaszám alá tartoznak. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

0101

Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér

Mind

0102

Élő szarvasmarhafélék

Mind

0103

Élő sertés

Mind

0104

Élő juh és kecske

Mind

0105

Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk

Gallus domesticus

Mind

0106

Más élő állat

Mind, ide tartozik az alábbi alszámok alá besorolt minden állat:

0106 11 00 (főemlősök)

0106 12 00 (bálna, delfin és barnadelfin (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősök); lamantin és dugong (a szirének (Sirenia) rendjébe tartozó emlősök); fóka, oroszlánfóka és rozmár (az úszólábúak [Pinnipedia] alrendjébe tartozó emlősök)

0106 13 00 (teve és más tevefélék (Camelidae))

0106 14 (házi, üregi és mezei nyúl)

0106 19 00 (más): emlősök, a 0101 , 0102 , 0103 , 0104 , 0106 11 , 0106 12 , 0106 13 és 0106 14 vtsz. alá besoroltak kivételével; ide tartoznak a kutyák és a macskák

0106 20 00 (hüllők, ideértve a kígyókat és a teknősbékákat)

0106 31 00 (madarak: ragadozó madarak)

0106 32 00 (madarak: papagájalkatúak (papagájok, törpepapagáj, arapapagáj és kakadu is)

0106 33 00 (strucc; emu (Dromaius novaehollandiae)

0106 39 (más): ide tartoznak a madarak, beleértve a galambot, a 0105 , 0106 31 , 0106 32 és 0106 33 vtsz alá tartozók kivételével

0106 41 00 (méh)

0106 49 00 (más rovarok, a méhek kivételével)

0106 90 00 (más): minden máshova nem sorolt élő állat, az emlősök, a hüllők, a madarak és a rovarok kivételével. Az élő békák akár terráriumban tartják őket, akár emberi fogyasztásra szánják e vámtarifaszám alá tartoznak.

2. ÁRUCSOPORT

Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékek és belsőségek

Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermékek és belsőségek

Megjegyzés az 2. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzés az 2. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | a 0201–0208 vagy a 0210 vtsz. alá tartozó, de élelmezési célra alkalmatlan vagy nem megfelelő termékek; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

a 0201–0208 vagy a 0210 vtsz. alá tartozó, de élelmezési célra alkalmatlan vagy nem megfelelő termékek;

| b) | az állati bél, hólyag és gyomor (0504 vtsz.) és az állati vér (0511 vagy 3002 vtsz.); vagy |
| --- | --- |

b)

az állati bél, hólyag és gyomor (0504 vtsz.) és az állati vér (0511 vagy 3002 vtsz.); vagy

| c) | a 0209 vtsz. alá nem tartozó állati zsiradék (15. árucsoport). |
| --- | --- |

c)

a 0209 vtsz. alá nem tartozó állati zsiradék (15. árucsoport).

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0201 | Szarvasmarhafélék húsa, frissen vagy hűtve | Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide. |
| 0202 | Szarvasmarhafélék húsa, fagyasztva | Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide. |
| 0203 | Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva | Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide. |
| 0204 | Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva | Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide. |
| 0205 00 | Ló, szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva | Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide. |
| 0206 | Szarvasmarhafélék, sertés, juh, kecske, ló, szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva | Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide. |
| 0207 | A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva | Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide. |
| 0208 | Élelmezési célra alkalmas más hús, vágási melléktermék és belsőség frissen, hűtve vagy fagyasztva | Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.
  Ide tartoznak az emberi fogyasztásra szánt zselatin vagy kollagén előállításához használt nyersanyagok. Ide tartozik az alábbi alszámok alá besorolt minden hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség:
  0208 10 (házi, üregi vagy mezei nyúlból)
  0208 30 00 (főemlősökből)
  0208 40 (bálnából, delfinből és barnadelfinből (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősökből); lamantinból és dugongból (a szirének [Sirenia] rendjébe tartozó emlősből); fókából, oroszlánfókából és rozmárról (az úszólábúak [Pinnipedia] alrendjébe tartozó emlősök)
  0208 50 00 (hüllőből (kígyóból és teknősbékából is)
  0208 60 00 (tevéből és más tevefélékből (Camelidae))
  0208 90 (más: házi galambból; vadból, kivéve az üregi vagy mezei nyulat; stb.): ide tartozik a fürjhús, a rénszarvas és minden más emlős húsa. Ide tartozik 0208 90 70 KN-kód alá besorolt békacomb. |
| 0209 | Sovány húsréteget nem tartalmazó sertészsiradék (szalonna) és baromfizsiradék, nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve | Mind, ide tartozik a leírt zsír és a feldolgozott zsír a (2) oszlopban leírtak szerint, abban az esetben is, ha csak ipari felhasználásra alkalmas (emberi fogyasztásra nem alkalmas). |
| 0210 | Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből készült élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény | Mind, ide tartozik a hús, a húskészítmények és egyéb állati eredetű termékek.
  A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.
  Ide tartozik a feldolgozott állati fehérje és az emberi fogyasztásra szánt szárított sertésfül. Az 1125/2006/EK bizottsági rendelet (7) melléklete leszögezi, hogy a szárított disznófül akkor abban az esetben is a 0210 99 49 KN-kód alá sorolható, ha takarmányként használják fel. A szárított melléktermék és belsőség, valamint az emberi fogyasztásra nem alkalmas szárított sertésfül azonban a 0511 99 85 KN-kód alá tartozik.
  Az emberi fogyasztásra szánt csont a 0506 vámtarifaszám alá tartozik.
  A kolbász az 1601 vtsz. alá tartozik.
  A húsból készült kivonat és lé az 1603 vámtarifaszám alá tartozik.
  A tepertő a 2301 vámtarifaszám alá tartozik. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

0201

Szarvasmarhafélék húsa, frissen vagy hűtve

Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

0202

Szarvasmarhafélék húsa, fagyasztva

Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

0203

Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva

Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

0204

Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva

Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

0205 00

Ló, szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva

Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

0206

Szarvasmarhafélék, sertés, juh, kecske, ló, szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva

Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

0207

A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva

Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

0208

Élelmezési célra alkalmas más hús, vágási melléktermék és belsőség frissen, hűtve vagy fagyasztva

Mind. A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

Ide tartoznak az emberi fogyasztásra szánt zselatin vagy kollagén előállításához használt nyersanyagok. Ide tartozik az alábbi alszámok alá besorolt minden hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség:

0208 10 (házi, üregi vagy mezei nyúlból)

0208 30 00 (főemlősökből)

0208 40 (bálnából, delfinből és barnadelfinből (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősökből); lamantinból és dugongból (a szirének [Sirenia] rendjébe tartozó emlősből); fókából, oroszlánfókából és rozmárról (az úszólábúak [Pinnipedia] alrendjébe tartozó emlősök)

0208 50 00 (hüllőből (kígyóból és teknősbékából is)

0208 60 00 (tevéből és más tevefélékből (Camelidae))

0208 90 (más: házi galambból; vadból, kivéve az üregi vagy mezei nyulat; stb.): ide tartozik a fürjhús, a rénszarvas és minden más emlős húsa. Ide tartozik 0208 90 70 KN-kód alá besorolt békacomb.

0209

Sovány húsréteget nem tartalmazó sertészsiradék (szalonna) és baromfizsiradék, nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

Mind, ide tartozik a leírt zsír és a feldolgozott zsír a (2) oszlopban leírtak szerint, abban az esetben is, ha csak ipari felhasználásra alkalmas (emberi fogyasztásra nem alkalmas).

0210

Élelmezési célra alkalmas hús, vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből készült élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény

Mind, ide tartozik a hús, a húskészítmények és egyéb állati eredetű termékek.

A nem emberi fogyasztásra szánt vagy emberi fogyasztásra nem alkalmas nyersanyagok azonban nem tartoznak ide.

Ide tartozik a feldolgozott állati fehérje és az emberi fogyasztásra szánt szárított sertésfül. Az 1125/2006/EK bizottsági rendelet (7) melléklete leszögezi, hogy a szárított disznófül akkor abban az esetben is a 0210 99 49 KN-kód alá sorolható, ha takarmányként használják fel. A szárított melléktermék és belsőség, valamint az emberi fogyasztásra nem alkalmas szárított sertésfül azonban a 0511 99 85 KN-kód alá tartozik.

7

Az emberi fogyasztásra szánt csont a 0506 vámtarifaszám alá tartozik.

A kolbász az 1601 vtsz. alá tartozik.

A húsból készült kivonat és lé az 1603 vámtarifaszám alá tartozik.

A tepertő a 2301 vámtarifaszám alá tartozik.

3. ÁRUCSOPORT

Halak és rákfélék, puhatestűek és más gerinctelen víziállatok

Halak és rákfélék, puhatestűek és más gerinctelen víziállatok

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

Ebbe az árucsoportba tartozik a tenyésztési vagy szaporítási céllal tartott élő hal, az élő díszhal, valamint a behozott élő, emberi fogyasztásra szánt halak és rákfélék.

Ezen árucsoport minden termékét hatósági ellenőrzésnek kell alávetni.

Megjegyzések a 3. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 3. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | a 0106 vtsz. alá tartozó emlősök; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

a 0106 vtsz. alá tartozó emlősök;

| b) | a 0106 vtsz. alá tartozó emlősök húsa (0208 vagy 0210 vtsz.); |
| --- | --- |

b)

a 0106 vtsz. alá tartozó emlősök húsa (0208 vagy 0210 vtsz.);

| c) | a fajtája vagy állapota miatt emberi fogyasztásra nem megfelelő vagy alkalmatlan nem élő hal (beleértve a halmájat, halikrát és haltejet is) vagy rákféle, puhatestű vagy más gerinctelen víziállat (5. árucsoport); emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, őrlemény vagy labdacs halból, rákféle, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatból (2301 vtsz.); vagy |
| --- | --- |

c)

a fajtája vagy állapota miatt emberi fogyasztásra nem megfelelő vagy alkalmatlan nem élő hal (beleértve a halmájat, halikrát és haltejet is) vagy rákféle, puhatestű vagy más gerinctelen víziállat (5. árucsoport); emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, őrlemény vagy labdacs halból, rákféle, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatból (2301 vtsz.); vagy

| d) | kaviár és a haltojásból készített kaviárpótló (1604 vtsz.). |
| --- | --- |

d)

kaviár és a haltojásból készített kaviárpótló (1604 vtsz.).

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0301 | Élő hal | Ide tartozik a pisztráng, az angolna és a ponty és minden egyéb faj, valamint minden tenyésztési vagy szaporítási céllal behozott hal.
  Az azonnali emberi fogyasztásra importált élő halakat a hatósági ellenőrzések szempontjából termékként kell kezelni.
  Ide tartoznak a 0301 11 00 és 0301 19 00 alszámok alá besorolt díszhalak. |
| 0302 | Hal frissen vagy hűtve a 0304 * vtsz. alá tartozó filézett és más halhús kivételével | Mind; ide tartozik a 0302 91 00 KN-kód alá besorolt máj, haltej és ikra, frissen vagy hűtve. |
| 0303 | Fagyasztott hal, a 0304 vtsz. alá tartozó filézett és más halhús kivételével | Mind; ide tartozik a 0303 91 alszám alá besorolt máj, haltej és ikra, fagyasztva. |
| 0304 | Halfilé és más halhús (aprított is), frissen, hűtve vagy fagyasztva | Mind. |
| 0305 | Szárított, sózott vagy sós lében tartósított hal; füstölt hal, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzött is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) halból | Mind, ide tartoznak az olyan egyéb halászati termékek mint az emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) halból; ide tartozik a hal feje, farka és úszóhólyagja és más halászati termékek. |
| 0306 | Rákféle héjában is, élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt rákféle, héjában is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; rákféle héjában gőzölve vagy vízben forrázva, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) rákféléből | Mind.
  Az azonnali emberi fogyasztásra importált élő rákféléket a hatósági ellenőrzések szempontjából terméknek kell tekinteni és akként kell kezelni.
  Ide tartozik a kedvtelésből tartott dísz sórák és lárvája és valamennyi élő dísz rákféle. |
| 0307 | Puhatestű állat kagylóban is, élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt puhatestű állat, kagylóban is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) puhatestű állatból | Ide tartoznak az esetlegesen főzött, majd füstölt puhatestűek. Az egyéb főzött puhatestűek az 1605 vtsz. alá tartoznak.
  Ide tartoznak az élő dísz puhatestűek.
  Az azonnali emberi fogyasztásra importált élő puhatestűeket a hatósági ellenőrzések szempontjából terméknek kell tekinteni és akként kell kezelni.
  Ide tartozik minden, ami a 0307 11 –0307 99 alszámok alá van sorolva, például a következők:
  0307 60 (csiga, a tengeri csiga kivételével): ide tartozik a Helix pomatia, Helix aspersa, Helix lucorum fajú, valamint az Achatinidae családba tartozó fajú szárazföldi haslábúak. Ide tartoznak az azonnali emberi fogyasztásra szánt élő csigák (beleértve az édesvízi csigákat is), valamint az emberi fogyasztásra szánt csigahús. Ide tartoznak az előfőzött vagy előre feldolgozott csigák. A továbbfeldolgozott termékek az 1605 vtsz. alá tartoznak.
  0307 91 00 (élő, friss vagy hűtött más puhatestűek, az osztriga, fésűskagyló, éti kagyló (Mytilus spp., Perna spp.), tintahal, kalmár, polip, csiga, tengeri csiga, kagyló, szívkagyló és bárkagyló (Haliotis spp.) és szárnyascsiga-fajok (Strombus spp.) kivételével: ide tartozik a tengervízi csigafajok húsa, héjában is.
  0307 99 (egyéb élő, friss, hűtött vagy fagyasztott más puhatestűek, az osztriga, fésűskagyló, éti kagyló (Mytilus spp., Perna spp.), tintahal, kalmár, polip, csiga, tengeri csiga, kagyló, szívkagyló és bárkagyló (Haliotis spp.) és szárnyascsiga-fajok (Strombus spp.) kivételével; ide tartozik az emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) is). |
| 0308 | Gerinctelen víziállatok, a rákfélék és puhatestűek kivételével élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt gerinctelen víziállatok a rákfélék és a puhatestűek kivételével a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) gerinctelen víziállatból, a rákfélék és a puhatestűek kivételével | Mind. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

0301

Élő hal

Ide tartozik a pisztráng, az angolna és a ponty és minden egyéb faj, valamint minden tenyésztési vagy szaporítási céllal behozott hal.

Az azonnali emberi fogyasztásra importált élő halakat a hatósági ellenőrzések szempontjából termékként kell kezelni.

Ide tartoznak a 0301 11 00 és 0301 19 00 alszámok alá besorolt díszhalak.

0302

Hal frissen vagy hűtve a 0304 * vtsz. alá tartozó filézett és más halhús kivételével

Mind; ide tartozik a 0302 91 00 KN-kód alá besorolt máj, haltej és ikra, frissen vagy hűtve.

0303

Fagyasztott hal, a 0304 vtsz. alá tartozó filézett és más halhús kivételével

Mind; ide tartozik a 0303 91 alszám alá besorolt máj, haltej és ikra, fagyasztva.

0304

Halfilé és más halhús (aprított is), frissen, hűtve vagy fagyasztva

Mind.

0305

Szárított, sózott vagy sós lében tartósított hal; füstölt hal, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzött is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) halból

Mind, ide tartoznak az olyan egyéb halászati termékek mint az emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) halból; ide tartozik a hal feje, farka és úszóhólyagja és más halászati termékek.

0306

Rákféle héjában is, élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt rákféle, héjában is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; rákféle héjában gőzölve vagy vízben forrázva, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) rákféléből

Mind.

Az azonnali emberi fogyasztásra importált élő rákféléket a hatósági ellenőrzések szempontjából terméknek kell tekinteni és akként kell kezelni.

Ide tartozik a kedvtelésből tartott dísz sórák és lárvája és valamennyi élő dísz rákféle.

0307

Puhatestű állat kagylóban is, élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt puhatestű állat, kagylóban is, a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) puhatestű állatból

Ide tartoznak az esetlegesen főzött, majd füstölt puhatestűek. Az egyéb főzött puhatestűek az 1605 vtsz. alá tartoznak.

Ide tartoznak az élő dísz puhatestűek.

Az azonnali emberi fogyasztásra importált élő puhatestűeket a hatósági ellenőrzések szempontjából terméknek kell tekinteni és akként kell kezelni.

Ide tartozik minden, ami a 0307 11 –0307 99 alszámok alá van sorolva, például a következők:

0307 60 (csiga, a tengeri csiga kivételével): ide tartozik a Helix pomatia, Helix aspersa, Helix lucorum fajú, valamint az Achatinidae családba tartozó fajú szárazföldi haslábúak. Ide tartoznak az azonnali emberi fogyasztásra szánt élő csigák (beleértve az édesvízi csigákat is), valamint az emberi fogyasztásra szánt csigahús. Ide tartoznak az előfőzött vagy előre feldolgozott csigák. A továbbfeldolgozott termékek az 1605 vtsz. alá tartoznak.

0307 91 00 (élő, friss vagy hűtött más puhatestűek, az osztriga, fésűskagyló, éti kagyló (Mytilus spp., Perna spp.), tintahal, kalmár, polip, csiga, tengeri csiga, kagyló, szívkagyló és bárkagyló (Haliotis spp.) és szárnyascsiga-fajok (Strombus spp.) kivételével: ide tartozik a tengervízi csigafajok húsa, héjában is.

Mytilus

Perna

Haliotis

Strombus

0307 99 (egyéb élő, friss, hűtött vagy fagyasztott más puhatestűek, az osztriga, fésűskagyló, éti kagyló (Mytilus spp., Perna spp.), tintahal, kalmár, polip, csiga, tengeri csiga, kagyló, szívkagyló és bárkagyló (Haliotis spp.) és szárnyascsiga-fajok (Strombus spp.) kivételével; ide tartozik az emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) is).

Mytilus

Perna

Haliotis

Strombus

0308

Gerinctelen víziállatok, a rákfélék és puhatestűek kivételével élve, frissen, hűtve, fagyasztva, szárítva, sózva vagy sós lében tartósítva; füstölt gerinctelen víziállatok a rákfélék és a puhatestűek kivételével a füstölési eljárás előtt vagy alatt főzve is; emberi fogyasztásra alkalmas liszt, dara és labdacs (pellet) gerinctelen víziállatból, a rákfélék és a puhatestűek kivételével

Mind.

4. ÁRUCSOPORT

Tejtermékek; madártojás; természetes méz; másutt nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer

Tejtermékek; madártojás; természetes méz; másutt nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer

Megjegyzések a 4. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 4. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | A „tej” megnevezés alatt a teljes tejet vagy a részben vagy teljesen lefölözött tejet kell érteni. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | A 0405 vtsz. alkalmazásában:






  a) | a „vaj” megnevezés alatt a természetes vajat, a savóvajat vagy a rekonstruált vajat kell érteni (frissen, sózva vagy avasan, konzervdobozba csomagolva is), melyet kizárólag tejből nyernek, és tejzsírtartalma legalább 80, de nem több mint 95 tömegszázalék, legfeljebb 2 % (zsírmentes) tejszilárdanyag-tartalommal és legfeljebb 16 tömegszázalék víztartalommal. A vaj nem tartalmaz hozzáadott emulgeálószereket, de tartalmazhat nátriumkloridot, ételszínezéket, semlegesítő sókat és ártalmatlan tejsavtermelő baktériumkultúrákat; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a „vaj” megnevezés alatt a természetes vajat, a savóvajat vagy a rekonstruált vajat kell érteni (frissen, sózva vagy avasan, konzervdobozba csomagolva is), melyet kizárólag tejből nyernek, és tejzsírtartalma legalább 80, de nem több mint 95 tömegszázalék, legfeljebb 2 % (zsírmentes) tejszilárdanyag-tartalommal és legfeljebb 16 tömegszázalék víztartalommal. A vaj nem tartalmaz hozzáadott emulgeálószereket, de tartalmazhat nátriumkloridot, ételszínezéket, semlegesítő sókat és ártalmatlan tejsavtermelő baktériumkultúrákat;

| b) | a „kenhető tejkészítmények” (vajkrém) kifejezés olyan kenhető víz-olaj típusú emulziót jelent, amely csak tejzsírt tartalmaz legalább 39, de 80 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben. |
| --- | --- |

b)

a „kenhető tejkészítmények” (vajkrém) kifejezés olyan kenhető víz-olaj típusú emulziót jelent, amely csak tejzsírt tartalmaz legalább 39, de 80 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben.

| 3. | A tejsavó sűrítéséből (koncentrációjából) tej vagy tejzsír hozzáadásával nyert terméket, mint sajtot a 0406 vtsz. alá kell besorolni, feltéve, hogy az alábbi három tulajdonsággal rendelkezik:






  a) | tejzsírtartalma szárazanyagban kifejezve legalább 5 tömegszázalék; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tejzsírtartalma szárazanyagban kifejezve legalább 5 tömegszázalék;

| b) | szárazanyag-tartalma tömegszázalékban legalább 70 %, legfeljebb 85 %; valamint |
| --- | --- |

b)

szárazanyag-tartalma tömegszázalékban legalább 70 %, legfeljebb 85 %; valamint

| c) | formázott vagy formázható. |
| --- | --- |

c)

formázott vagy formázható.

| 4. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | a savóból nyert termék, amely szárazanyagra számítva több mint 95 tömegszázalék laktózt tartalmaz (1702 vtsz.); |
| --- | --- | --- |

4.

a)

a savóból nyert termék, amely szárazanyagra számítva több mint 95 tömegszázalék laktózt tartalmaz (1702 vtsz.);

| b) | egy vagy több természetes összetevőjének (például tejzsírnak) más anyaggal (például olajsavval képzett zsírokkal) történő helyettesítése útján tejből előállított termékek (1901 vagy 2106 vtsz.); vagy |
| --- | --- |

b)

egy vagy több természetes összetevőjének (például tejzsírnak) más anyaggal (például olajsavval képzett zsírokkal) történő helyettesítése útján tejből előállított termékek (1901 vagy 2106 vtsz.); vagy

| c) | az albumin (két vagy több savófehérje koncentrátumát is beleértve, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz) (3502 vtsz.) vagy a globulin (3504 vtsz.). |
| --- | --- |

c)

az albumin (két vagy több savófehérje koncentrátumát is beleértve, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz) (3502 vtsz.) vagy a globulin (3504 vtsz.).

...”

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„A 0408 vtsz. alá tartoznak a héj nélküli egész tojások és minden madár tojássárgája. Az ide tartozó termékek lehetnek frissek, szárítottak, gőzön vagy forró vízben főttek, formába öntöttek (pl. hengeres ún. hosszú tojások), fagyasztottak vagy más módon tartósítottak. Mindezek e vtsz. alá tartoznak, akkor is, ha a termékhez cukrot vagy más édesítőszert adtak, és abban az esetben is, ha élelmi célra vagy ipari felhasználásra (pl. cserzés) szánják is.

Nem tartozik e vtsz. alá:

| a) | Tojássárgája olaja (1506 vtsz.). |
| --- | --- |

a)

Tojássárgája olaja (1506 vtsz.).

| b) | Ételízesítőt, fűszereket vagy más adalékot tartalmazó tojáskészítmények (2106 vtsz.). |
| --- | --- |

b)

Ételízesítőt, fűszereket vagy más adalékot tartalmazó tojáskészítmények (2106 vtsz.).

| c) | Lecitin (2923 vtsz.). |
| --- | --- |

c)

Lecitin (2923 vtsz.).

| d) | Tojásfehérje magában (tojásalbumin) (3502 vtsz.). |
| --- | --- |

d)

Tojásfehérje magában (tojásalbumin) (3502 vtsz.).

...

A 0409 vtsz. alá tartozik a méhek (Apis Mellifera) vagy más rovarok által gyűjtött, a lépből centrifugálással kinyert, a lépben lévő vagy lépdarabokat tartalmazó méz, abban az esetben, ha sem cukrot, sem más adalékot nem adtak hozzá. Ezeket a mézeket megnevezésükben a mézet adó virág, származás vagy szín szerint lehet megkülönböztetni.

Apis Mellifera

Nem tartozik a 0409 vtsz. alá a műméz, valamint a természetes és műméz keverékei (1702 vtsz.).

...

A 0410 vtsz. alá tartoznak a Kombinált Nómenklatúrában másutt nem említett, emberi fogyasztásra alkalmas állati eredetű termékek. Ez az alábbiakat tartalmazza:

| a) | Teknőstojás. Ezek folyami vagy tengeri teknősök által tojt tojások; frissen, szárítva vagy más módon tartósítva.
  A teknőstojásolaj nem tartozik ide (1506 vtsz.). |
| --- | --- |

a)

Teknőstojás. Ezek folyami vagy tengeri teknősök által tojt tojások; frissen, szárítva vagy más módon tartósítva.

A teknőstojásolaj nem tartozik ide (1506 vtsz.).

| b) | Szalangánafészek (madárfészek). Ezek a madár által kiválasztott, a levegőben gyorsan megszilárduló anyagból állnak.
  A fészkeket kezeletlen állapotban is alá lehet vetni az ellenőrzésnek, vagy a fogyasztásra alkalmassá tétel céljából tisztított állapotban is, miután a toll-, pehely-, por- és egyéb szennyeződéseket eltávolították. Rendszerint fehéres csíkokból vagy szálakból áll.
  A szalangánafészek fehérjetartalma magas, és szinte kizárólag levesek vagy más élelmiszer-készítmények előállítására használják őket. |
| --- | --- |

b)

Szalangánafészek (madárfészek). Ezek a madár által kiválasztott, a levegőben gyorsan megszilárduló anyagból állnak.

A fészkeket kezeletlen állapotban is alá lehet vetni az ellenőrzésnek, vagy a fogyasztásra alkalmassá tétel céljából tisztított állapotban is, miután a toll-, pehely-, por- és egyéb szennyeződéseket eltávolították. Rendszerint fehéres csíkokból vagy szálakból áll.

A szalangánafészek fehérjetartalma magas, és szinte kizárólag levesek vagy más élelmiszer-készítmények előállítására használják őket.

Nem tartozik a 0410 vtsz. alá a folyékony vagy szárított állati vér, akár alkalmas élelmezési célra, akár nem (0511 vagy 3002 vtsz.).”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0401 | Tej és tejszín, nem sűrítve, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül. | Mind.
  Az állati takarmányozásra szánt tej e vtsz. alá, míg a tejet tartalmazó takarmány a 2309 vtsz. alá tartozik.
  A gyógyászati/megelőzési célra szánt tej a 3001 vtsz alá tartozik. |
| 0402 | Tej és tejszín, sűrítve, vagy cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával. | Mind. |
| 0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejszín, sűrítve, vagy nem, illetve hozzáadott cukorral vagy egyéb édesítőszerrel, vagy anélkül, valamint ízesítve, vagy nem, illetve hozzáadott gyümölccsel, dióval vagy kakaóval, vagy anélkül. | Mind, ide tartozik az emberi fogyasztásra szánt tejszín, ízesítve vagy gyümölcs hozzáadásával, a fagyasztott és erjesztett tej.
  A fagylalt és a jégkrém a 2105 vtsz. alá tartozik.
  A kakaóval vagy más anyagokkal ízesített tejet tartalmazó italok a 2202 . vtsz alá tartoznak. |
| 0404 | Tejsavó sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőszer hozzáadásával is; másutt nem említett, természetes tejalkotórészeket tartalmazó készítmény cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával is. | Mind, ide tartozik a csecsemőknek szánt tej.
  Ide tartozik a 0404 10 48 KN-kód alá sorolt, emberi fogyasztásra szánt, szarvasmarha eredetű zsírtalanított és kazeinmentes kolosztrum, és a 0404 90 21 KN-kód alá sorolt, emberi fogyasztásra szánt, porlasztva szárított, csökkentett zsírtartalmú kolosztrumpor, amelyet nem kazeinmentesítettek. |
| 0405 | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények | Mind. |
| 0406 | Sajt és túró | Mind. |
| 0407 | Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve. | Ide tartoznak a keltetőtojások és a specifikus kórokozóktól mentes tojások (SPF), valamint a keltetésre szánt, megtermékenyített tojások (0407 11 és 0407 19 ).
  Ide tartoznak a friss tojások (0407 21 –0407 29 ) és az egyéb, emberi fogyasztásra alkalmas és alkalmatlan tojások (0407 90 ).
  Ide tartoznak az ún. „100 éves tojások”.
  Az emberi fogyasztásra alkalmas és alkalmatlan tojás albumin a 3502 vtsz. alá tartozik. |
| 0408 | Héj nélküli madártojás és friss, szárított, gőzön vagy forró vízben főtt, formába öntött, fagyasztott vagy más módon tartósított, hozzáadott cukrot vagy más édesítőszert tartalmazó/nem tartalmazó tojássárgája. | Mind: E vtsz. alá tartoznak a tojástermékek hőkezelésre való tekintet nélkül, és az emberi fogyasztásra alkalmatlan termékek. |
| 0409 00 00 | Természetes méz | Mind. |
| 0410 00 00 | Másutt nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer. | Mind.
  E vtsz. alá tartoznak a (gyógyszerészeti készítmények és értend-kiegészítők gyártásához felhasznált) méhpempő és a méhszurok, és más, emberi fogyasztásra szánt állatokból származó anyagok, kivéve a csontot (amely a 0506 vtsz. alá tartozik).
  Az emberi fogyasztásra szánt rovarok és rovarpeték szintén e KN-kód alá tartoznak. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

0401

Tej és tejszín, nem sűrítve, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül.

Mind.

Az állati takarmányozásra szánt tej e vtsz. alá, míg a tejet tartalmazó takarmány a 2309 vtsz. alá tartozik.

A gyógyászati/megelőzési célra szánt tej a 3001 vtsz alá tartozik.

0402

Tej és tejszín, sűrítve, vagy cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával.

Mind.

0403

Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejszín, sűrítve, vagy nem, illetve hozzáadott cukorral vagy egyéb édesítőszerrel, vagy anélkül, valamint ízesítve, vagy nem, illetve hozzáadott gyümölccsel, dióval vagy kakaóval, vagy anélkül.

Mind, ide tartozik az emberi fogyasztásra szánt tejszín, ízesítve vagy gyümölcs hozzáadásával, a fagyasztott és erjesztett tej.

A fagylalt és a jégkrém a 2105 vtsz. alá tartozik.

A kakaóval vagy más anyagokkal ízesített tejet tartalmazó italok a 2202 . vtsz alá tartoznak.

0404

Tejsavó sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőszer hozzáadásával is; másutt nem említett, természetes tejalkotórészeket tartalmazó készítmény cukor vagy más édesítőszer hozzáadásával is.

Mind, ide tartozik a csecsemőknek szánt tej.

Ide tartozik a 0404 10 48 KN-kód alá sorolt, emberi fogyasztásra szánt, szarvasmarha eredetű zsírtalanított és kazeinmentes kolosztrum, és a 0404 90 21 KN-kód alá sorolt, emberi fogyasztásra szánt, porlasztva szárított, csökkentett zsírtartalmú kolosztrumpor, amelyet nem kazeinmentesítettek.

0405

Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények

Mind.

0406

Sajt és túró

Mind.

0407

Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve.

Ide tartoznak a keltetőtojások és a specifikus kórokozóktól mentes tojások (SPF), valamint a keltetésre szánt, megtermékenyített tojások (0407 11 és 0407 19 ).

Ide tartoznak a friss tojások (0407 21 –0407 29 ) és az egyéb, emberi fogyasztásra alkalmas és alkalmatlan tojások (0407 90 ).

Ide tartoznak az ún. „100 éves tojások”.

Az emberi fogyasztásra alkalmas és alkalmatlan tojás albumin a 3502 vtsz. alá tartozik.

0408

Héj nélküli madártojás és friss, szárított, gőzön vagy forró vízben főtt, formába öntött, fagyasztott vagy más módon tartósított, hozzáadott cukrot vagy más édesítőszert tartalmazó/nem tartalmazó tojássárgája.

Mind: E vtsz. alá tartoznak a tojástermékek hőkezelésre való tekintet nélkül, és az emberi fogyasztásra alkalmatlan termékek.

0409 00 00

Természetes méz

Mind.

0410 00 00

Másutt nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű élelmiszer.

Mind.

E vtsz. alá tartoznak a (gyógyszerészeti készítmények és értend-kiegészítők gyártásához felhasznált) méhpempő és a méhszurok, és más, emberi fogyasztásra szánt állatokból származó anyagok, kivéve a csontot (amely a 0506 vtsz. alá tartozik).

Az emberi fogyasztásra szánt rovarok és rovarpeték szintén e KN-kód alá tartoznak.

5. ÁRUCSOPORT

Másutt nem említett állati eredetű termék

Másutt nem említett állati eredetű termék

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

Az ebben az árucsoportban szereplő bizonyos termékekre vonatkozó különleges követelmények a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakaszának 2. táblázatában vannak meghatározva:

| | 7. sor: sertéssörte |
| --- | --- |

7. sor: sertéssörte

| | 8. sor: sertésféléktől különböző állatokból származó kezeletlen gyapjú és szőr |
| --- | --- |

8. sor: sertésféléktől különböző állatokból származó kezeletlen gyapjú és szőr

| | 9. sor: kezelt toll, tollrészek és pihe. |
| --- | --- |

9. sor: kezelt toll, tollrészek és pihe.

Megjegyzések a 5. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 5. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | az élelmezési célra alkalmas termék (az egész és darabolt állati bél, a hólyag és gyomor, valamint a folyékony vagy a szárított állati vér kivételével); |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

az élelmezési célra alkalmas termék (az egész és darabolt állati bél, a hólyag és gyomor, valamint a folyékony vagy a szárított állati vér kivételével);

| b) | a nyersbőr (beleértve a prémbőrt is), a 0505 vtsz. alá tartozó áruk és a 0511 vtsz. alá tartozó nyersbőr reszeléke és hasonló hulladéka kivételével (41. vagy 43. árucsoport); |
| --- | --- |

b)

a nyersbőr (beleértve a prémbőrt is), a 0505 vtsz. alá tartozó áruk és a 0511 vtsz. alá tartozó nyersbőr reszeléke és hasonló hulladéka kivételével (41. vagy 43. árucsoport);

| c) | az állati eredetű fonóanyag, a lószőr és a lószőrhulladék kivételével (XI. áruosztály); vagy |
| --- | --- |

c)

az állati eredetű fonóanyag, a lószőr és a lószőrhulladék kivételével (XI. áruosztály); vagy

| d) | a kefe és seprű készítéséhez előkészített csomó vagy köteg (9603 vtsz.). |
| --- | --- |

d)

a kefe és seprű készítéséhez előkészített csomó vagy köteg (9603 vtsz.).

...

| 3. | A vámtarifában az „elefántcsont” megnevezés az elefánt, a víziló, a rozmár, a vaddisznó agyarát, a kardhal kardját, az orrszarvú szarvát és minden más állat fogát is jelenti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A vámtarifában a „lószőr” megnevezés a ló- és a szarvasmarhafélék sörényét és farokszőrét jelenti. A 0511 vtsz. alá tartozik többek között a lószőr és a lószőrhulladék, rétegbe kiszerelve is, megerősítő anyaggal is.” |
| --- | --- |

4.

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„A 0505 vtsz. alá tartozik

| (1) | Madárbőr és más madárrész (fej, szárny, nyak stb.) tollal vagy pehellyel, és |
| --- | --- |

(1)

Madárbőr és más madárrész (fej, szárny, nyak stb.) tollal vagy pehellyel, és

| (2) | Toll és tollrész (nyírt széllel is) és pehely, |
| --- | --- |

(2)

Toll és tollrész (nyírt széllel is) és pehely,

feltéve, hogy nincsenek megmunkálva, vagy pusztán tisztítva, fertőtlenítve vagy tartósításra előkészítve vannak, de nincsenek tovább megmunkálva.

A 0505 vtsz. alá tartozik a tollpor, tollhulladék vagy tollrész.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 0502 10 00 | Sertés és vaddisznószőr és sörte és ezek hulladéka | Mind, kezelt és kezeletlen. |
| 0504 00 00 | Állati bél, hólyag és gyomor (a halból származó kivételével), egészben és darabban, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve. | Mind. Ide tartozik a szarvasmarha-, sertés-, juh- és kecskefélék, valamint a baromfik tisztított, sózott, szárított vagy főtt gyomra, hólyagja és belei. |
| Ex05 05 | Madárbőr és más madárrész tollal vagy pehellyel, toll és tollrész (nyírt széllel is) és pehely tisztítva, fertőtlenítve vagy tartósításra előkészítve, de tovább nem megmunkálva; tollpor és toll- vagy tollrész hulladéka | Mind, beleértve a vadásztrófeát madárból, de kivéve a dísztollakat, vagy olyan kezelt tollakat, amelyeket az odalátogatók saját használatra visznek magukkal, vagy kezelt tollakból álló olyan szállítmányt, amelyet magánszemélynek küldenek nem ipari felhasználásra.
  A 142/2011/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja megtiltja a kezeletlen tollak és tollrészek Unióba történő behozatalát és az Unión átmenő tranzitszállítását.
  A 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete VII. fejezetének C. pontjában említett tollakat hatósági ellenőrzésnek kell alávetni, a kezelésüktől függetlenül.
  A vadásztrófeákra vonatkozóan a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezetének 5. szakasza további különleges követelményeket határoz meg.
  A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezetének 6. szakasza a töltelékanyagnak használt tollakra, pihékre, nyers és más tollakra vonatkozik. |
| 0506 | Csont és szarvmag, megmunkálatlanul, zsírtalanítva, egyszerűen előkészítve (de nem alakra vágva), savval kezelve vagy enyvtelenítve; ezek pora és hulladéka. | Ide tartozik a kutyarágókának szánt csont, a zselatin vagy kollagén előállításához használt csont, ha emberi élelmezés céljából levágott állatokból származik.
  Az emberi fogyasztásra szánt csontliszt a 0410 vámtarifaszám alá tartozik.
  A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakaszának 2. táblázata különleges követelményeket határoz meg az ilyen, nem emberi fogyasztásra szánt termékekre vonatkozóan a 6. sorban (vadásztrófeák), a 11. sorban (Takarmányként, szerves trágyaként és talajjavító szerként történő felhasználástól eltérő célra szánt csont és csonttermékek [kivéve a csontlisztet], szarv és szarvtermékek [kivéve a szarulisztet], valamint pata és patatermékek [kivéve a patalisztet]) és a 12. sorban (műcsont). |
| 0507 | Elefántcsont, teknősbékahéj, bálnacsont és bálnacsontszőr, szarv, pata, agancs, köröm, karom és csőr, megmunkálatlanul vagy egyszerűen előkészítve, de nem alakra vágva; ezek pora és hulladéka. | Ide tartoznak a madarak és patás állatok – kizárólag csontból, szarvból, patából, karomból, agancsból és fogból álló – kezelt vadásztrófeái.
  A vadásztrófeákra vonatkozóan a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 6. sora különleges követelményeket határoz meg. |
| Ex05080000 | Korall és hasonló anyagok megmunkálatlanul vagy egyszerűen előkészítve, de tovább nem megmunkálva; puhatestű állat kagylója, rákfélék vagy tüskésbőrű állatok héja és a tintahalcsont megmunkálatlanul vagy egyszerűen előkészítve, de nem alakra vágva, ezek pora és hulladéka | Üres kagylók élelmiszercélú felhasználásra vagy glükózamin alapanyagaként történő felhasználásra.
  Ide tartozik továbbá az 1069/2009/EK rendelet 10. cikke k) pontjának i. alpontja szerint a mészhéjú állatok héja (ideértve a tintahalcsontot), lágyszövettel vagy hússal. |
| Ex05100000 | Ámbra, hódzsír, cibet és pézsma, kőrisbogár, epe szárítva is; mirigy és gyógyszerészeti termék készítésére használt más állati szerv frissen, hűtve, fagyasztva vagy más módon ideiglenesen tartósítva | Az ámbra és a kőrisbogár nem tartozik ide.
  E vtsz. alá tartozik a mirigy, más állati termékek és az epe is.
  A szárított mirigy és egyéb termék a 3001 vtsz. alá tartozik.
  A kedvtelésből tartott állatok eledelének (kivéve a kedvtelésből tartott állatok nyers eledelét), valamint a takarmányláncon kívüli célra (gyógyszeripari és egyéb ipari termékek előállítására) szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozhatja meg. |
| Ex05 11 | Másutt nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat | Mind.
  Ide tartozik a genetikai anyag (állati eredetű spermák és embriók, például szarvasmarha-, kecske-, juh-, ló- és sertésfélék spermája és embriói), valamint az 1. és 2. kategóriába tartozó állati melléktermékek, az 1069/2009/EK rendelet 8. és 9. cikkében említettek szerint.
  Az alábbiak példák a 0511 10  – 0511 99 alszámok alá sorolt állati termékekre:
  0511 10 00 (szarvasmarhafélék spermája).
  0511 91 (hal vagy rákféle, puhatestű vagy más gerinctelen víziállat részei): mind, ide tartozik a keltetésre váró halikra és az élettelen állatok, a kedvtelésből tartott állatok eledelének és a gyógyszeripari és egyéb ipari termékeknek az előállításához használt állati melléktermékek. Ide tartoznak a 3. árucsoportnál említett, ehetetlen vagy emberi fogyasztásra alkalmatlan élettelen állatok, például a vízi bolha (Dafnia) és más Ostracoda vagy Phyllopod, szárítva, akváriumi hal etetésére; ide tartozik a halcsalétek.
  Ex05119910 (porcok és inak; nyesedék és a nyers bőr vagy irha hasonló hulladékai).
  Hatósági ellenőrzésre van szükség a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének C.2. pontjában említett kezeléseknek alá nem vetett nyersbőr és irha esetében, ha az megfelel a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének B.1. vagy C.1. pontjának.
  Ex05119931 (állati eredetű természetes nyers szivacs): mind, ha emberi fogyasztásra szánt; ha nem emberi fogyasztásra szánt, akkor csak azok, amelyeket kedvtelésből tartott állatok eledelének szántak. A nem emberi fogyasztásra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sora határozza meg.
  Ex05119939 (az állati eredetű természetes nyers szivacs kivételével): mind, ha emberi fogyasztásra szánt; ha nem emberi fogyasztásra szánt, akkor csak azok, amelyeket kedvtelésből tartott állatok eledelének szántak. A nem emberi fogyasztásra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sora határozza meg.
  Ex05119985 (máshová nem sorolt vagy máshol nem említett állati termék; az 1. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat): Ide tartoznak a nem 0511 10 vtsz. alá besorolt és nem szarvasmarhától származó embriók, petesejtek, sperma és genetikai anyag. Ide tartozik a kedvtelésből tartott állatok eledele, valamint a műszaki termékek előállításához használt állati melléktermékek.
  Ide tartozik a kezeletlen lószőr, a méhészeti vagy technikai felhasználású viaszok kivételével a méhészeti termékek, a technikai célra használt cetvelő, az 1. árucsoportban említett, ehetetlen vagy emberi fogyasztásra alkalmatlan élettelen állatok (például: (például kutya, macska, rovarok), azok az állati eredetű anyagok, amelyek fő jellemzőit nem módosították, valamint az ehető, nem halból származó, emberi fogyasztásra szánt állati vér. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

0502 10 00

Sertés és vaddisznószőr és sörte és ezek hulladéka

Mind, kezelt és kezeletlen.

0504 00 00

Állati bél, hólyag és gyomor (a halból származó kivételével), egészben és darabban, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve.

Mind. Ide tartozik a szarvasmarha-, sertés-, juh- és kecskefélék, valamint a baromfik tisztított, sózott, szárított vagy főtt gyomra, hólyagja és belei.

Ex05 05

Madárbőr és más madárrész tollal vagy pehellyel, toll és tollrész (nyírt széllel is) és pehely tisztítva, fertőtlenítve vagy tartósításra előkészítve, de tovább nem megmunkálva; tollpor és toll- vagy tollrész hulladéka

Mind, beleértve a vadásztrófeát madárból, de kivéve a dísztollakat, vagy olyan kezelt tollakat, amelyeket az odalátogatók saját használatra visznek magukkal, vagy kezelt tollakból álló olyan szállítmányt, amelyet magánszemélynek küldenek nem ipari felhasználásra.

A 142/2011/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja megtiltja a kezeletlen tollak és tollrészek Unióba történő behozatalát és az Unión átmenő tranzitszállítását.

A 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete VII. fejezetének C. pontjában említett tollakat hatósági ellenőrzésnek kell alávetni, a kezelésüktől függetlenül.

A vadásztrófeákra vonatkozóan a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezetének 5. szakasza további különleges követelményeket határoz meg.

A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezetének 6. szakasza a töltelékanyagnak használt tollakra, pihékre, nyers és más tollakra vonatkozik.

0506

Csont és szarvmag, megmunkálatlanul, zsírtalanítva, egyszerűen előkészítve (de nem alakra vágva), savval kezelve vagy enyvtelenítve; ezek pora és hulladéka.

Ide tartozik a kutyarágókának szánt csont, a zselatin vagy kollagén előállításához használt csont, ha emberi élelmezés céljából levágott állatokból származik.

Az emberi fogyasztásra szánt csontliszt a 0410 vámtarifaszám alá tartozik.

A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakaszának 2. táblázata különleges követelményeket határoz meg az ilyen, nem emberi fogyasztásra szánt termékekre vonatkozóan a 6. sorban (vadásztrófeák), a 11. sorban (Takarmányként, szerves trágyaként és talajjavító szerként történő felhasználástól eltérő célra szánt csont és csonttermékek [kivéve a csontlisztet], szarv és szarvtermékek [kivéve a szarulisztet], valamint pata és patatermékek [kivéve a patalisztet]) és a 12. sorban (műcsont).

0507

Elefántcsont, teknősbékahéj, bálnacsont és bálnacsontszőr, szarv, pata, agancs, köröm, karom és csőr, megmunkálatlanul vagy egyszerűen előkészítve, de nem alakra vágva; ezek pora és hulladéka.

Ide tartoznak a madarak és patás állatok – kizárólag csontból, szarvból, patából, karomból, agancsból és fogból álló – kezelt vadásztrófeái.

A vadásztrófeákra vonatkozóan a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 6. sora különleges követelményeket határoz meg.

Ex05080000

Korall és hasonló anyagok megmunkálatlanul vagy egyszerűen előkészítve, de tovább nem megmunkálva; puhatestű állat kagylója, rákfélék vagy tüskésbőrű állatok héja és a tintahalcsont megmunkálatlanul vagy egyszerűen előkészítve, de nem alakra vágva, ezek pora és hulladéka

Üres kagylók élelmiszercélú felhasználásra vagy glükózamin alapanyagaként történő felhasználásra.

Ide tartozik továbbá az 1069/2009/EK rendelet 10. cikke k) pontjának i. alpontja szerint a mészhéjú állatok héja (ideértve a tintahalcsontot), lágyszövettel vagy hússal.

Ex05100000

Ámbra, hódzsír, cibet és pézsma, kőrisbogár, epe szárítva is; mirigy és gyógyszerészeti termék készítésére használt más állati szerv frissen, hűtve, fagyasztva vagy más módon ideiglenesen tartósítva

Az ámbra és a kőrisbogár nem tartozik ide.

E vtsz. alá tartozik a mirigy, más állati termékek és az epe is.

A szárított mirigy és egyéb termék a 3001 vtsz. alá tartozik.

A kedvtelésből tartott állatok eledelének (kivéve a kedvtelésből tartott állatok nyers eledelét), valamint a takarmányláncon kívüli célra (gyógyszeripari és egyéb ipari termékek előállítására) szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozhatja meg.

Ex05 11

Másutt nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat

Mind.

Ide tartozik a genetikai anyag (állati eredetű spermák és embriók, például szarvasmarha-, kecske-, juh-, ló- és sertésfélék spermája és embriói), valamint az 1. és 2. kategóriába tartozó állati melléktermékek, az 1069/2009/EK rendelet 8. és 9. cikkében említettek szerint.

Az alábbiak példák a 0511 10  – 0511 99 alszámok alá sorolt állati termékekre:

0511 10 00 (szarvasmarhafélék spermája).

0511 91 (hal vagy rákféle, puhatestű vagy más gerinctelen víziállat részei): mind, ide tartozik a keltetésre váró halikra és az élettelen állatok, a kedvtelésből tartott állatok eledelének és a gyógyszeripari és egyéb ipari termékeknek az előállításához használt állati melléktermékek. Ide tartoznak a 3. árucsoportnál említett, ehetetlen vagy emberi fogyasztásra alkalmatlan élettelen állatok, például a vízi bolha (Dafnia) és más Ostracoda vagy Phyllopod, szárítva, akváriumi hal etetésére; ide tartozik a halcsalétek.

Ex05119910 (porcok és inak; nyesedék és a nyers bőr vagy irha hasonló hulladékai).

Hatósági ellenőrzésre van szükség a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének C.2. pontjában említett kezeléseknek alá nem vetett nyersbőr és irha esetében, ha az megfelel a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének B.1. vagy C.1. pontjának.

Ex05119931 (állati eredetű természetes nyers szivacs): mind, ha emberi fogyasztásra szánt; ha nem emberi fogyasztásra szánt, akkor csak azok, amelyeket kedvtelésből tartott állatok eledelének szántak. A nem emberi fogyasztásra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sora határozza meg.

Ex05119939 (az állati eredetű természetes nyers szivacs kivételével): mind, ha emberi fogyasztásra szánt; ha nem emberi fogyasztásra szánt, akkor csak azok, amelyeket kedvtelésből tartott állatok eledelének szántak. A nem emberi fogyasztásra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sora határozza meg.

Ex05119985 (máshová nem sorolt vagy máshol nem említett állati termék; az 1. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat): Ide tartoznak a nem 0511 10 vtsz. alá besorolt és nem szarvasmarhától származó embriók, petesejtek, sperma és genetikai anyag. Ide tartozik a kedvtelésből tartott állatok eledele, valamint a műszaki termékek előállításához használt állati melléktermékek.

Ide tartozik a kezeletlen lószőr, a méhészeti vagy technikai felhasználású viaszok kivételével a méhészeti termékek, a technikai célra használt cetvelő, az 1. árucsoportban említett, ehetetlen vagy emberi fogyasztásra alkalmatlan élettelen állatok (például: (például kutya, macska, rovarok), azok az állati eredetű anyagok, amelyek fő jellemzőit nem módosították, valamint az ehető, nem halból származó, emberi fogyasztásra szánt állati vér.

6. ÁRUCSOPORT

Élő fák és más növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott virágok és díszítőlombozat

Élő fák és más növények; hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók; vágott virágok és díszítőlombozat

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

Ebbe az árucsoportba tartozik az állati eredetű, sterilizált trágyakomposztban lévő gombacsíra.

Részletek a KN magyarázó megjegyzéseiből

Részletek a KN magyarázó megjegyzéseiből

„
  0602 90 10 Gombacsíra:

A gombacsíra kifejezés a törékeny gombafonalaknak (Thallus vagy Mycelium) leggyakrabban a föld alatt található szövedékét jelenti, amely lebomló állati vagy növényi anyag felületén él és növekszik, majd saját szövetéből gombát fejleszt.

Ide tartozik a nem teljesen kifejlett gombacsíra, sterilizált lótrágya-komposztba (szalma és lótrágya keverékébe) kevert gabonamagvak felületére mikroszkopikus rétegben felhordva.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex06029010 | Gombacsíra | Csak ha állati eredetű, feldolgozott trágyát tartalmaz, a különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 1. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex06029010

Gombacsíra

Csak ha állati eredetű, feldolgozott trágyát tartalmaz, a különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 1. sora határozza meg.

12. ÁRUCSOPORT

Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari vagy gyógynövények; szalma és takarmány

Olajos magvak és olajtartalmú gyümölcsök; különféle magvak és gyümölcsök; ipari vagy gyógynövények; szalma és takarmány

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex12129995 | Máshol nem említett, elsősorban emberi fogyasztásra szolgáló más növényi termékek | Virágpor. |
| Ex12130000 | Gabonaszalma és -pelyva nyersen, vágva, őrölve, sajtolva vagy labdacs (pellet) alakban is | Csak szalma. |
| Ex12 14 90 | Karórépa, marharépa, takarmányrépa, takarmánygyökér, széna, lucerna (alfalfa), lóhere, baltacim, takarmánykáposzta, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény labdacs (pellet) alakban is: a lucerna- (alfalfa-) őrlemény és -labdacs (pellet) kivételével | Csak széna. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex12129995

Máshol nem említett, elsősorban emberi fogyasztásra szolgáló más növényi termékek

Virágpor.

Ex12130000

Gabonaszalma és -pelyva nyersen, vágva, őrölve, sajtolva vagy labdacs (pellet) alakban is

Csak szalma.

Ex12 14 90

Karórépa, marharépa, takarmányrépa, takarmánygyökér, széna, lucerna (alfalfa), lóhere, baltacim, takarmánykáposzta, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény labdacs (pellet) alakban is: a lucerna- (alfalfa-) őrlemény és -labdacs (pellet) kivételével

Csak széna.

15. ÁRUCSOPORT

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek bontási termékei; elkészített ételzsír; állati vagy növényi eredetű viasz

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

Minden állati eredetű zsír és olaj. A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete különleges követelményeket határoz meg az alábbi termékekre vonatkozóan:

| 1. | kiolvasztott zsírok és halolaj az I. fejezet 1. szakasza 1. táblázatának 3. sorában; |
| --- | --- |

1.

kiolvasztott zsírok és halolaj az I. fejezet 1. szakasza 1. táblázatának 3. sorában;

| 2. | a haszonállatok takarmányláncán kívüli bizonyos célokra szánt, 2. kategóriába tartozó anyagokból származó kiolvasztott zsírok (például olajkémiai célokra) a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 17. sorában; |
| --- | --- |

2.

a haszonállatok takarmányláncán kívüli bizonyos célokra szánt, 2. kategóriába tartozó anyagokból származó kiolvasztott zsírok (például olajkémiai célokra) a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 17. sorában;

| 3. | zsírszármazékok a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 18. sorában. |
| --- | --- |

3.

zsírszármazékok a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 18. sorában.

A zsírszármazékokba beletartoznak a zsírokból és olajokból származó első fázisbeli termékek tiszta állapotban, amennyiben a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete IX. fejezetének 1. pontjában előírt módon állították őket elő.

A más anyagokkal kevert zsírszármazékokat hatósági ellenőrzésnek kell alávetni.

Megjegyzések a 15. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 15. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | a 0209 vtsz. alá tartozó sertés- vagy baromfizsiradék; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

a 0209 vtsz. alá tartozó sertés- vagy baromfizsiradék;

| b) | a kakaóvaj, kakaózsír és -olaj (1804 vtsz.); |
| --- | --- |

b)

a kakaóvaj, kakaózsír és -olaj (1804 vtsz.);

| c) | az olyan ehető készítmény, amely a 0405 vtsz. alá tartozó termékekből több mint 15 tömegszázalékot tartalmaz (általában 21. árucsoport); |
| --- | --- |

c)

az olyan ehető készítmény, amely a 0405 vtsz. alá tartozó termékekből több mint 15 tömegszázalékot tartalmaz (általában 21. árucsoport);

| d) | a tepertő (2301 vtsz.) vagy a 2304–2306 vtsz. alá tartozó maradék. |
| --- | --- |

d)

a tepertő (2301 vtsz.) vagy a 2304–2306 vtsz. alá tartozó maradék.

...

| 3. | Nem tartozik az 1518 vtsz. alá a csupán denaturált zsír vagy olaj vagy ezek frakciói, amelyek a nem denaturált zsírnak és olajnak, illetve ezek frakcióinak megfelelő vtsz.-ok alá tartoznak. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A semlegesítési iszap, az olaj alja és olajseprő, a sztearinszurok, a glicerinszurok és a gyapjúzsírüledék az 1522 vtsz. alá tartoznak.” |
| --- | --- |

4.

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„Az 1516 vtsz. alá tartoznak az olyan állati és növényi zsírok és olajok, amelyek egy alább említett, meghatározott vegyi átalakításon estek át, de további kezelés nem történt.

E vtsz. alá tartoznak az állati vagy növényi zsírok és olajok hasonló módon kezelt frakciói.

A hidrogénezés – azaz a termékeknek tiszta hidrogénnel való kölcsönhatása megfelelő hőmérsékleten és nyomás mellett egy katalizátor (általában finoman porított nikkel) jelenlétében – növeli a zsírok és olajok olvadáspontját, valamint javítja az olajok állagát azáltal, hogy a telítetlen glicerideket (pl. olajsav, linolsav stb.) átalakítja magasabb olvadáspontú telített gliceridekké (pl. palimitinsav, sztearinsav stb.).

Az 1518 vtsz. alá tartoznak az ebbe az árucsoportba tartozó, máshová nem sorolt vagy másutt nem említett állati vagy növényi zsírokból vagy olajokból vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióiból álló, étkezésre nem alkalmas keverékek vagy készítmények.

Egyebek mellett ide tartozik az állateledel előállításához használt, például repceolajat, szójababolajat és kis mennyiségben állati eredetű zsiradékot tartalmazó, használt sütőolaj.

Ide tartoznak a hidrogénezett, közbeesően észterezett, újraészterezett vagy elaidinizált zsírok és olajok, illetve ezek frakciói, amelyek esetében a módosítás egynél több zsírt vagy olajat érint.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1501 | Sertészsír (zsiradék is) és baromfizsír a 0209 és az 1503 vtsz. alá tartozók kivételével. | Mind. |
| 1502 | Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, az 1503 vtsz. alá tartozók kivételével. | Mind. |
| 1503 00 | Zsírsztearin, zsírolaj, oleosztearin, oleoolaj és faggyúolaj nem emulgálva, vagy nem keverve vagy más módon nem elkészítve. | Mind. |
| 1504 | Halakból és tengeri emlősből nyert zsír és olaj, és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva. | Mind, halolajok – és halászati termékekből származó olaj, valamint tengeri emlősökből nyert olaj.
  A különféle ehető készítmények az 1517 vtsz. vagy a 21. árucsoport alá tartoznak. |
| 1505 00 | Gyapjúzsír és ennek zsíros származékai (beleértve a lanolint is). | Mind, a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete szerinti kiolvasztott zsírként importált gyapjúzsír, illetve a köztes termékként importált lanolin. |
| 1506 00 00 | Más állati zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva. | Mind.
  A 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete IX. fejezetének 1. pontjában előírt módon előállított kezeletlen zsír vagy olaj és eredeti frakciói. |
| 1516 10 | Állati zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve | Minden állati zsír és olaj.
  Az előírt hatósági ellenőrzések tekintetében a zsírszármazékokba beletartoznak az állati zsírokból és olajokból származó első fázisbeli termékek tiszta állapotban, amennyiben a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete IX. fejezetének 1. pontjában előírt módon állították őket elő. |
| Ex15 17 | Margarin, ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, az 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével. | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex15180091 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, az 1516 vtsz. alá tartozók kivételével. | Csak ha állati zsírt és olajat tartalmaz.
  A 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete XI. fejezetének 1. pontjában előírt módon előállított zsírszármazékok.
  A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 17. sora (kiolvasztott zsírok) és 18. sora (zsírszármazékok) különleges követelményeket határozza meg. |
| Ex15180095 | Étkezésre nem alkalmas keverék vagy készítmény állati és növényi zsírból és olajból és ezek frakcióiból. | Csak zsírok és olajkészítmények, kiolvasztott zsírok és állati eredetű származékok; beleértve az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó felhasználásra szánt, használt konyhai olajat.
  A 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete XI. fejezetének 1. pontjában előírt módon előállított zsírszármazékok. |
| Ex15180099 | Egyéb | Csak ha állati eredetű zsírt tartalmaz. |
| Ex15200000 | Nyers glicerin; glicerinvíz és glicerinlúg | Csak ha állati terméket tartalmaz. |
| 1521 90 91 | Nyers méhviasz és más rovarviasz. Mind: | ide tartozik a viasz természetes formában, a nyers méhviasz méhészeti vagy technikai célra.
  A 142/2011/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) pontja megtiltja lép formában levő méhviasz Unióba történő behozatalát és az Unión átmenő tranzitszállítását.
  A méhészeti melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 10. sora határozza meg. |
| 1521 90 99 | Méhviasz és más rovarviasz, finomítva vagy színezve is, nem nyersen. Mind: | ide tartozik minden viasz, feldolgozva vagy finomítva, fehérítve vagy festve is, méhészeti vagy technikai célra.
  A méhészeti melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 10. sora határozza meg.
  A méhészeti melléktermékeket a méhviasz kivételével hatósági ellenőrzésnek kell alávetni a 0511 99 85 KN-kód alá tartozó »más« kategóriában. |
| Ex15 22 00 | Degras; zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai. | Csak ha állati terméket tartalmaz.
  A vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 18. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

1501

Sertészsír (zsiradék is) és baromfizsír a 0209 és az 1503 vtsz. alá tartozók kivételével.

Mind.

1502

Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, az 1503 vtsz. alá tartozók kivételével.

Mind.

1503 00

Zsírsztearin, zsírolaj, oleosztearin, oleoolaj és faggyúolaj nem emulgálva, vagy nem keverve vagy más módon nem elkészítve.

Mind.

1504

Halakból és tengeri emlősből nyert zsír és olaj, és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva.

Mind, halolajok – és halászati termékekből származó olaj, valamint tengeri emlősökből nyert olaj.

A különféle ehető készítmények az 1517 vtsz. vagy a 21. árucsoport alá tartoznak.

1505 00

Gyapjúzsír és ennek zsíros származékai (beleértve a lanolint is).

Mind, a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete szerinti kiolvasztott zsírként importált gyapjúzsír, illetve a köztes termékként importált lanolin.

1506 00 00

Más állati zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva.

Mind.

A 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete IX. fejezetének 1. pontjában előírt módon előállított kezeletlen zsír vagy olaj és eredeti frakciói.

1516 10

Állati zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve

Minden állati zsír és olaj.

Az előírt hatósági ellenőrzések tekintetében a zsírszármazékokba beletartoznak az állati zsírokból és olajokból származó első fázisbeli termékek tiszta állapotban, amennyiben a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete IX. fejezetének 1. pontjában előírt módon állították őket elő.

Ex15 17

Margarin, ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, az 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével.

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex15180091

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói főzve, oxidálva, víztelenítve, szulfurálva, hővel fújva vagy polimerizálva vákuumban vagy közömbös gázban, vagy vegyileg másképp átalakítva, az 1516 vtsz. alá tartozók kivételével.

Csak ha állati zsírt és olajat tartalmaz.

A 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete XI. fejezetének 1. pontjában előírt módon előállított zsírszármazékok.

A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 17. sora (kiolvasztott zsírok) és 18. sora (zsírszármazékok) különleges követelményeket határozza meg.

Ex15180095

Étkezésre nem alkalmas keverék vagy készítmény állati és növényi zsírból és olajból és ezek frakcióiból.

Csak zsírok és olajkészítmények, kiolvasztott zsírok és állati eredetű származékok; beleértve az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó felhasználásra szánt, használt konyhai olajat.

A 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete XI. fejezetének 1. pontjában előírt módon előállított zsírszármazékok.

Ex15180099

Egyéb

Csak ha állati eredetű zsírt tartalmaz.

Ex15200000

Nyers glicerin; glicerinvíz és glicerinlúg

Csak ha állati terméket tartalmaz.

1521 90 91

Nyers méhviasz és más rovarviasz. Mind:

ide tartozik a viasz természetes formában, a nyers méhviasz méhészeti vagy technikai célra.

A 142/2011/EU rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) pontja megtiltja lép formában levő méhviasz Unióba történő behozatalát és az Unión átmenő tranzitszállítását.

A méhészeti melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 10. sora határozza meg.

1521 90 99

Méhviasz és más rovarviasz, finomítva vagy színezve is, nem nyersen. Mind:

ide tartozik minden viasz, feldolgozva vagy finomítva, fehérítve vagy festve is, méhészeti vagy technikai célra.

A méhészeti melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 10. sora határozza meg.

A méhészeti melléktermékeket a méhviasz kivételével hatósági ellenőrzésnek kell alávetni a 0511 99 85 KN-kód alá tartozó »más« kategóriában.

Ex15 22 00

Degras; zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai.

Csak ha állati terméket tartalmaz.

A vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 18. sora határozza meg.

16. ÁRUCSOPORT

Húsból, halból vagy rákféléből, puhatestűből, vagy más gerinctelen víziállatból készült termékek

Húsból, halból vagy rákféléből, puhatestűből, vagy más gerinctelen víziállatból készült termékek

Megjegyzések a 16. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 16. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba a 2. és a 3. árucsoportban vagy a 0504 vtsz. által meghatározott eljárással készített vagy tartósított hús, vágási melléktermék és belsőség, a hal, a rákféle, a puhatestű vagy más gerinctelen víziállat. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Az élelmiszer-készítmények csak akkor tartoznak ebbe az árucsoportba, ha több mint 20 tömegszázalék kolbászt, húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért, halat vagy rákfélét, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatot vagy a felsoroltakból álló bármilyen keveréket tartalmaznak. Abban az esetben, ha a készítmény az előbb említett termékekből két- vagy többfélét is tartalmaz, akkor azt a 16. árucsoporton belül, a nagyobb tömegben lévő alkotórésznek vagy alkotórészeknek megfelelő vtsz. alá kell besorolni. Ezeket a rendelkezéseket nem lehet alkalmazni az 1902 vtsz. alá tartozó töltött termékekre és a 2103 vagy 2104 vtsz. alá tartozó készítményekre.

  A májat tartalmazó készítményekre a második mondatban meghatározott rendelkezéseket az 1601 vagy 1602 vámtarifaszámon belül, az alszám meghatározásakor nem lehet alkalmazni.

  ...” |
| --- | --- |

2.

A májat tartalmazó készítményekre a második mondatban meghatározott rendelkezéseket az 1601 vagy 1602 vámtarifaszámon belül, az alszám meghatározásakor nem lehet alkalmazni.

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1601 00 | Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; valamint az azokból készült élelmiszertermékek. | Mind, ide tartozik a konzervált hús különböző formában. |
| 1602 | Egyéb sertéshúsból, belsőségből vagy vérből készült élelmiszer-készítmények és konzervek. | Mind, ide tartozik a konzervált hús különböző formában. |
| 1603 00 | Kivonat és lé húsból, halból vagy rákféléből puhatestű vagy más gerinctelen víziállatból. | Minden, a húskivonatok és húskoncentrátumok, a gél formájú halfehérje hűtve és fagyasztva is, valamint a cápaporc. |
| 1604 | Elkészített vagy konzervált hal; kaviár és halikrából készített kaviárpótlók; | Mind, halat vagy halászati termékeket tartalmazó vagy azokkal kevert főtt vagy előfőzött konyhai készítmények.
  Ide tartozik a halpaszta (surimi) készítmény, KN-kód: 1604 20 05 .
  1604 20 05 . Ide tartozik a légmentesen csomagolt konzerv hal és konzerv kaviár, valamint a sushi (amennyiben nem a 19. árucsoportnál említett KN-kódok valamelyikéhez sorolandók).
  Az úgynevezett halnyársak (fa pálcára húzott nyers halhús vagy nyers garnélarák/zöldségek) az 1604 19 97 KN-kód alá tartoznak. |
| 1605 | Elkészített vagy konzervált rákféle, puhatestű és más gerinctelen víziállat. | Mind, többek között az elkészített vagy előkészített csigák, a konzerv rákfélék, illetve más gerinctelen víziállatok, továbbá a kagylópor. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

1601 00

Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; valamint az azokból készült élelmiszertermékek.

Mind, ide tartozik a konzervált hús különböző formában.

1602

Egyéb sertéshúsból, belsőségből vagy vérből készült élelmiszer-készítmények és konzervek.

Mind, ide tartozik a konzervált hús különböző formában.

1603 00

Kivonat és lé húsból, halból vagy rákféléből puhatestű vagy más gerinctelen víziállatból.

Minden, a húskivonatok és húskoncentrátumok, a gél formájú halfehérje hűtve és fagyasztva is, valamint a cápaporc.

1604

Elkészített vagy konzervált hal; kaviár és halikrából készített kaviárpótlók;

Mind, halat vagy halászati termékeket tartalmazó vagy azokkal kevert főtt vagy előfőzött konyhai készítmények.

Ide tartozik a halpaszta (surimi) készítmény, KN-kód: 1604 20 05 .

1604 20 05 . Ide tartozik a légmentesen csomagolt konzerv hal és konzerv kaviár, valamint a sushi (amennyiben nem a 19. árucsoportnál említett KN-kódok valamelyikéhez sorolandók).

Az úgynevezett halnyársak (fa pálcára húzott nyers halhús vagy nyers garnélarák/zöldségek) az 1604 19 97 KN-kód alá tartoznak.

1605

Elkészített vagy konzervált rákféle, puhatestű és más gerinctelen víziállat.

Mind, többek között az elkészített vagy előkészített csigák, a konzerv rákfélék, illetve más gerinctelen víziállatok, továbbá a kagylópor.

17. ÁRUCSOPORT

Cukor és cukoráruk

Cukor és cukoráruk

Megjegyzések a 17. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 17. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | a kakaótartalmú cukoráru (1806 vtsz.); |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

a kakaótartalmú cukoráru (1806 vtsz.);

| b) | a vegytiszta cukor (a nád vagy répacukor [szacharóz], a tejcukor [laktóz], a malátacukor [maltóz], a szőlőcukor [glükóz] és a gyümölcscukor [fruktóz] kivételével) vagy a 2940 vtsz. alá tartozó más termék; |
| --- | --- |

b)

a vegytiszta cukor (a nád vagy répacukor [szacharóz], a tejcukor [laktóz], a malátacukor [maltóz], a szőlőcukor [glükóz] és a gyümölcscukor [fruktóz] kivételével) vagy a 2940 vtsz. alá tartozó más termék;

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex17 02 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is. | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.
  Cukor és műméz, természetes mézzel keverve. |
| Ex17 04 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex17 02

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is.

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Cukor és műméz, természetes mézzel keverve.

Ex17 04

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

18. ÁRUCSOPORT

Kakaó és kakaókészítmények

Kakaó és kakaókészítmények

Megjegyzések a 18. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 18. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartoznak ebbe az árucsoportba a 0403, 1901, 1904, 1905, 2105, 2202, 2208, 3003 vagy 3004. vtsz. alatt meghatározott készítmények. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | A kakaótartalmú cukorkaáru és – az 1. pontban foglalt Megjegyzésre is figyelemmel – más kakaótartalmú élelmiszer-készítmények az 1806 vtsz. alá tartoznak.
  ...” |
| --- | --- |

2.

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex18 06 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex18 06

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

19. ÁRUCSOPORT

Gabona, liszt, keményítő vagy tej felhasználásával készült termékek; cukrászati termékek

Gabona, liszt, keményítő vagy tej felhasználásával készült termékek; cukrászati termékek

Megjegyzések a 19. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 19. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | az 1902 vtsz. alá tartozó töltött termékek kivételével a 20 tömegszázaléknál több kolbászt, húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért, halat vagy rákfélét, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatot vagy a felsoroltakból álló bármilyen keveréket tartalmazó élelmiszer-készítmény (16. árucsoport); |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

az 1902 vtsz. alá tartozó töltött termékek kivételével a 20 tömegszázaléknál több kolbászt, húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért, halat vagy rákfélét, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatot vagy a felsoroltakból álló bármilyen keveréket tartalmazó élelmiszer-készítmény (16. árucsoport);

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex19 01 | Lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401 –0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.
  Ide tartoznak az állati eredetű termékeket tartalmazó, főzés nélküli élelmiszerek (pl. pizza).
  A konyhai készítmények a 16. és 21. árucsoportba tartoznak. |
| Ex19021100 | Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalommal | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex19022010 | Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is, 20 tömegszázalékot meghaladó hal-, rákféle-, puhatestű- vagy más gerinctelen víziállat-tartalommal | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex19022030 | Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is, 20 tömegszázalékot meghaladó kolbász és más hasonló, bármely fajta hús- vagy belsőségtartalommal, beleértve bármely fajta vagy eredetű zsírt is | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex19022091 | Töltött tészta főzve | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex19022099 | Más [egyéb töltött tészta, nem főzve] | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex19 02 30 | Az 1902 11 , 1902 19 és 1902 20 vtsz. alá tartozóktól különböző, más tészta | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex19 02 40 | Kuszkusz (búzadarakása) | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex19041010 | Kukoricából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex19049010 | Elkészített élelmiszer rizsből | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.
  Például sushi (amennyiben nem a 16. árucsoportba sorolandó). |
| Ex19 05 | Cukrászati termékek | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex19 01

Lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401 –0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ide tartoznak az állati eredetű termékeket tartalmazó, főzés nélküli élelmiszerek (pl. pizza).

A konyhai készítmények a 16. és 21. árucsoportba tartoznak.

Ex19021100

Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalommal

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex19022010

Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is, 20 tömegszázalékot meghaladó hal-, rákféle-, puhatestű- vagy más gerinctelen víziállat-tartalommal

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex19022030

Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is, 20 tömegszázalékot meghaladó kolbász és más hasonló, bármely fajta hús- vagy belsőségtartalommal, beleértve bármely fajta vagy eredetű zsírt is

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex19022091

Töltött tészta főzve

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex19022099

Más [egyéb töltött tészta, nem főzve]

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex19 02 30

Az 1902 11 , 1902 19 és 1902 20 vtsz. alá tartozóktól különböző, más tészta

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex19 02 40

Kuszkusz (búzadarakása)

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex19041010

Kukoricából puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex19049010

Elkészített élelmiszer rizsből

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Például sushi (amennyiben nem a 16. árucsoportba sorolandó).

Ex19 05

Cukrászati termékek

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

20. ÁRUCSOPORT

Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből vagy más növényrészekből előállított készítmények

Zöldségfélékből, gyümölcsből, diófélékből vagy más növényrészekből előállított készítmények

Megjegyzések a 20. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 20. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:
  ...






  b) | a több mint 20 tömegszázalék kolbászt, húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért, halat, rákot vagy rákfélét, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatot tartalmazó, vagy a felsoroltak bármilyen keverékéből készült élelmiszer-készítmények (16. árucsoport). |
| --- | --- | --- |

„1.

...

b)

a több mint 20 tömegszázalék kolbászt, húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért, halat, rákot vagy rákfélét, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatot tartalmazó, vagy a felsoroltak bármilyen keverékéből készült élelmiszer-készítmények (16. árucsoport).

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex20 01 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság) | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex20 04 | Más zöldségek ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozók kivételével. | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex20 05 | Más zöldségek ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozók kivételével. | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex20 01

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság)

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex20 04

Más zöldségek ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozók kivételével.

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex20 05

Más zöldségek ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozók kivételével.

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

21. ÁRUCSOPORT

Különféle ehető készítmények

Különféle ehető készítmények

Megjegyzések a 21. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 21. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba: |
| --- | --- |

„1.

Nem tartozik ebbe az árucsoportba:

...

| e) | a 2103 és 2104 vtsz. alá tartozó élelmiszer-készítmények kivételével az olyan készítmények, amelyek több mint 20 tömegszázalék kolbászt, húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért, halat, rákot vagy rákfélét, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatot, vagy a felsoroltakból álló bármilyen keveréket tartalmaznak (16. árucsoport). |
| --- | --- |

e)

a 2103 és 2104 vtsz. alá tartozó élelmiszer-készítmények kivételével az olyan készítmények, amelyek több mint 20 tömegszázalék kolbászt, húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért, halat, rákot vagy rákfélét, puhatestű vagy más gerinctelen víziállatot, vagy a felsoroltakból álló bármilyen keveréket tartalmaznak (16. árucsoport).

...

| 3. | A 2104 vtsz. alkalmazásában a „homogenizált, összetett élelmiszer-készítmény” kifejezés olyan készítményt jelent, amelyet legfeljebb 250 g nettó tömegben a kiskereskedelmi forgalom számára tartályokba kiszereltek csecsemők vagy kisgyermekek számára alkalmas ételként vagy táplálkozási célra, és finoman homogenizált húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért vagy rovarokat tartalmaz. E meghatározás alkalmazása szempontjából nem számít az olyan kis mennyiségű adalékanyag, amelyet ízesítés vagy tartósítás céljából, illetve más célból adtak hozzá a készítményhez. Ezek a készítmények tartalmazhatnak kis mennyiségben szemmel látható alkotórészdarabokat is. |
| --- | --- |

3.

A 2104 vtsz. alkalmazásában a „homogenizált, összetett élelmiszer-készítmény” kifejezés olyan készítményt jelent, amelyet legfeljebb 250 g nettó tömegben a kiskereskedelmi forgalom számára tartályokba kiszereltek csecsemők vagy kisgyermekek számára alkalmas ételként vagy táplálkozási célra, és finoman homogenizált húst, vágási mellékterméket, belsőséget, vért vagy rovarokat tartalmaz. E meghatározás alkalmazása szempontjából nem számít az olyan kis mennyiségű adalékanyag, amelyet ízesítés vagy tartósítás céljából, illetve más célból adtak hozzá a készítményhez. Ezek a készítmények tartalmazhatnak kis mennyiségben szemmel látható alkotórészdarabokat is.

Kiegészítő megjegyzések

Kiegészítő megjegyzések

...

| 5. | A kimért adagokban, például kapszulában, tablettában, pasztillában és pirulában kiszerelt, étrend-kiegészítőként való felhasználásra szánt más élelmiszer-készítményeket a 2106 vtsz. alá kell besorolni, kivéve, ha azokat máshol említik. |
| --- | --- |

5.

A kimért adagokban, például kapszulában, tablettában, pasztillában és pirulában kiszerelt, étrend-kiegészítőként való felhasználásra szánt más élelmiszer-készítményeket a 2106 vtsz. alá kell besorolni, kivéve, ha azokat máshol említik.

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex21 01 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és e termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex21 03 | Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, és elkészített mustár | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex21 04 | Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex21 05 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex21 06 10 | Fehérjekoncentrátum és texturált fehérje | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex21069051 | Tejcukorszirup | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex21069092 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény, tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex21069098 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény. | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex21 01

Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és e termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex21 03

Mártás (szósz) és ennek előállítására szolgáló készítmény; ételízesítő keverék; mustárliszt és -dara, és elkészített mustár

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex21 04

Leves és erőleves és ezek előállítására szolgáló készítmény; homogenizált összetett élelmiszer-készítmény

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex21 05 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex21 06 10

Fehérjekoncentrátum és texturált fehérje

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex21069051

Tejcukorszirup

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex21069092

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény, tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex21069098

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény.

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

22. ÁRUCSOPORT

Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet

Italok, alkoholtartalmú folyadékok és ecet

Megjegyzések a 22. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 22. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

„...

| 3. | A 2202 vtsz. alkalmazásában az »alkoholmentes ital« kifejezés olyan italt jelent, amelynek térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalma nem haladja meg a 0,5 térfogatszázalékot. Az alkoholtartalmú italokat jellegüknek megfelelően, a 2203–2206 vagy a 2208 vtsz.-ok alá kell besorolni. |
| --- | --- |

3.

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex22029991 | Más alkoholmentes italok (a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével), amelyeknek a 0401 –0404 vámtarifaszám alatti termékekből nyert zsírok kevesebb mint 0,2 tömegszázalékát teszik ki. | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex22029995 | Más alkoholmentes italok (a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével), amelyeknek a 0401 –0404 vámtarifaszám alatti termékekből nyert zsírok legalább 0,2 tömegszázalékát, de kevesebb mint 2 % tömegszázalékát teszik ki. | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex22029999 | Más alkoholmentes italok (a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével), amelyeknek a 0401 –0404 vámtarifaszám alatti termékekből nyert zsírok legalább 2 tömegszázalékát teszik ki. | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |
| Ex22 08 70 | Likőr és szíverősítő | Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex22029991

Más alkoholmentes italok (a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével), amelyeknek a 0401 –0404 vámtarifaszám alatti termékekből nyert zsírok kevesebb mint 0,2 tömegszázalékát teszik ki.

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex22029995

Más alkoholmentes italok (a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével), amelyeknek a 0401 –0404 vámtarifaszám alatti termékekből nyert zsírok legalább 0,2 tömegszázalékát, de kevesebb mint 2 % tömegszázalékát teszik ki.

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex22029999

Más alkoholmentes italok (a 2009 vámtarifaszám alá tartozó gyümölcs- és zöldséglevek kivételével), amelyeknek a 0401 –0404 vámtarifaszám alatti termékekből nyert zsírok legalább 2 tömegszázalékát teszik ki.

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

Ex22 08 70

Likőr és szíverősítő

Csak ha állati eredetű terméket tartalmaz.

23. ÁRUCSOPORT

Az élelmiszeripar melléktermékei és hulladékai; elkészített állati takarmány

Az élelmiszeripar melléktermékei és hulladékai; elkészített állati takarmány

Megjegyzés az 23. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzés az 23. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | A 2309 vtsz. alá kell besorolni a másutt nem említett, állati takarmányozásra szolgáló olyan termékeket, amelyeket növényi vagy állati eredetű anyagok feldolgozása során nyernek, miközben az eredeti anyag elveszti fő jellemzőit, de nem sorolható be ide az ilyen feldolgozás során keletkező növényi hulladék, maradék és melléktermék. |
| --- | --- |

„1.

...”

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„A tepertő a sertés- vagy más állati zsír kiolvasztása után megmaradó membránszerű szöveteket jelenti. A tepertőt elsősorban állateledel (pl. kutyaeledel) előállításához használják, azonban abban az esetben is a 2301 vtsz. alá kell sorolni, ha emberi fogyasztásra alkalmas.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 2301 | Emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, dara és labdacs (pellet) húsból, vágási melléktermékből, belsőségből, halból, rákból, rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból; tepertő | Mind, ide tartozik az emberi fogyasztásra alkalmatlan, feldolgozott, állati fehérje, az emberi fogyasztásra alkalmatlan húsliszt, és a tepertő, az emberi fogyasztásra alkalmas és alkalmatlan is.
  A tollőrlemény a 0505 vtsz alá tartozik.
  A feldolgozott állati fehérjére vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 1. sora határozza meg. |
| Ex23 09 | Állatok etetésére szolgáló készítmények | Mind, amennyiben állati terméket tartalmaz, a 2309 90 20 és a 2309 90 91 alszámok kivételével.
  Ide tartozik többek között az állati terméket tartalmazó kutya- és macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve (2309 10 alszám) és a hal vagy tengeri emlős részeit tartalmazó oldat (KN-kód: 2309 90 10 ). Állatok etetésére szolgáló állati termékek, beleértve az őrleménykeverékeket is (mint pl. a pata és a szarv).
  Ide tartozik az olyan folyékony tej, kolosztrum, valamint a tejterméket, kolosztrumot vagy szénhidrátot tartalmazó termékek, amelyek emberi fogyasztásra nem alkalmasak, hanem állatok takarmányozásra szolgálnak.
  Ide tartozik a kedvtelésből tartott állatok eledele, a műcsont és az őrleménykeverékek; a keverékek tartalmazhatnak élettelen rovarokat.
  A kedvtelésből tartott állatok eledelére, ezen belül a műcsontra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sora határozza meg.
  Ide tartoznak az emberi fogyasztásra alkalmatlan tojástermékek és egyéb emberi fogyasztásra alkalmatlan feldolgozott állati termékek.
  A tojástermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 9. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

2301

Emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, dara és labdacs (pellet) húsból, vágási melléktermékből, belsőségből, halból, rákból, rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból; tepertő

Mind, ide tartozik az emberi fogyasztásra alkalmatlan, feldolgozott, állati fehérje, az emberi fogyasztásra alkalmatlan húsliszt, és a tepertő, az emberi fogyasztásra alkalmas és alkalmatlan is.

A tollőrlemény a 0505 vtsz alá tartozik.

A feldolgozott állati fehérjére vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 1. sora határozza meg.

Ex23 09

Állatok etetésére szolgáló készítmények

Mind, amennyiben állati terméket tartalmaz, a 2309 90 20 és a 2309 90 91 alszámok kivételével.

Ide tartozik többek között az állati terméket tartalmazó kutya- és macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve (2309 10 alszám) és a hal vagy tengeri emlős részeit tartalmazó oldat (KN-kód: 2309 90 10 ). Állatok etetésére szolgáló állati termékek, beleértve az őrleménykeverékeket is (mint pl. a pata és a szarv).

Ide tartozik az olyan folyékony tej, kolosztrum, valamint a tejterméket, kolosztrumot vagy szénhidrátot tartalmazó termékek, amelyek emberi fogyasztásra nem alkalmasak, hanem állatok takarmányozásra szolgálnak.

Ide tartozik a kedvtelésből tartott állatok eledele, a műcsont és az őrleménykeverékek; a keverékek tartalmazhatnak élettelen rovarokat.

A kedvtelésből tartott állatok eledelére, ezen belül a műcsontra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 12. sora határozza meg.

Ide tartoznak az emberi fogyasztásra alkalmatlan tojástermékek és egyéb emberi fogyasztásra alkalmatlan feldolgozott állati termékek.

A tojástermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 9. sora határozza meg.

28. ÁRUCSOPORT

Szervetlen vegyi anyagok; szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból

Szervetlen vegyi anyagok; szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex28352500 | Kalciumhidrogén-ortofoszfát („dikalcium-foszfát”). | Kizárólag állati eredetű.
  A dikalcium-foszfátra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 6. sora határozza meg. |
| Ex28352600 | Más kalcium-foszfátok | Csak állati eredetű trikalcium-foszfát.
  A trikalcium-foszfátra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 7. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex28352500

Kalciumhidrogén-ortofoszfát („dikalcium-foszfát”).

Kizárólag állati eredetű.

A dikalcium-foszfátra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 6. sora határozza meg.

Ex28352600

Más kalcium-foszfátok

Csak állati eredetű trikalcium-foszfát.

A trikalcium-foszfátra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 7. sora határozza meg.

29. ÁRUCSOPORT

Szerves vegyi anyagok

Szerves vegyi anyagok

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex29 22 41 | Lizin és észterei; ezek sói | Kizárólag állati eredetű. |
| Ex29 22 42 | Glutaminsav és sói | Kizárólag állati eredetű. |
| Ex29 22 43 | Antranilsav és sói | Kizárólag állati eredetű. |
| Ex29 22 49 | Egyéb aminosavak, a többféle oxigénfunkciós csoportot tartalmazók kivételével, és ezek észterei; ezek sói | Kizárólag állati eredetű. |
| Ex29252900 | Egyéb iminek és származékaik, a klór-dimeform (ISO) kivételével; ezek sói | Állati eredetű kreatin. |
| Ex29 30 | Szerves kénvegyületek | Állati eredetű aminosavak, úgymint:
  Ex29309013 Cisztein és cisztin;
  Ex29309016 Cisztein vagy cisztin származékai. |
| Ex29329900 | Más csak oxigén-heteroatomos heterociklikus vegyületek | Csak az állati eredetűek, például glükózamin, glükózamin-6-foszfát és ezek szulfátjai. |
| Ex29420000 | Más szerves vegyületek | Kizárólag állati eredetű. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex29 22 41

Lizin és észterei; ezek sói

Kizárólag állati eredetű.

Ex29 22 42

Glutaminsav és sói

Kizárólag állati eredetű.

Ex29 22 43

Antranilsav és sói

Kizárólag állati eredetű.

Ex29 22 49

Egyéb aminosavak, a többféle oxigénfunkciós csoportot tartalmazók kivételével, és ezek észterei; ezek sói

Kizárólag állati eredetű.

Ex29252900

Egyéb iminek és származékaik, a klór-dimeform (ISO) kivételével; ezek sói

Állati eredetű kreatin.

Ex29 30

Szerves kénvegyületek

Állati eredetű aminosavak, úgymint:

Ex29309013 Cisztein és cisztin;

Ex29309016 Cisztein vagy cisztin származékai.

Ex29329900

Más csak oxigén-heteroatomos heterociklikus vegyületek

Csak az állati eredetűek, például glükózamin, glükózamin-6-foszfát és ezek szulfátjai.

Ex29420000

Más szerves vegyületek

Kizárólag állati eredetű.

30. ÁRUCSOPORT

Gyógyszeripari termékek

Gyógyszeripari termékek

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

Azok a kész gyógyszerek, amelyek nem tartoznak az 1069/2009/EK rendelet és a 142/2011/EU rendelet hatálya alá, nem szerepelnek a jegyzékben. Ide tartoznak a köztes termékek.

A 3001 vtsz. alatt (mirigy és más szerv organoterápiás használatra szárítva, porítva is; mirigy vagy más szerv vagy ezek váladékainak kivonata organoterápiás használatra; heparin és sói; más, máshol nem említett emberi vagy állati eredetű anyag terápiás vagy megelőzési célra előkészítve) csak a 3001 20 és a 3001 90 alszámok alá sorolt, kizárólag állati eredetű anyagokra vonatkoznak állat-egészségügyi ellenőrzések. Lásd az alábbiakra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. mellékletében:

| 1. | a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 2. sora: vértermékek technikai termékek előállításához, a lófélékből származó kivételével, és |
| --- | --- |

1.

a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 2. sora: vértermékek technikai termékek előállításához, a lófélékből származó kivételével, és

| 2. | a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 3. sora: lófélékből származó vér és vértermékek, és |
| --- | --- |

2.

a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 3. sora: lófélékből származó vér és vértermékek, és

| 3. | a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora: kedvtelésből tartott állatok eledelének (kivéve a kedvtelésből tartott állatok nyers eledelét), valamint a takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékek. |
| --- | --- |

3.

a II. fejezet 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora: kedvtelésből tartott állatok eledelének (kivéve a kedvtelésből tartott állatok nyers eledelét), valamint a takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékek.

A 3002 vtsz. alatt (emberi vér; állati vér terápiás, megelőzési vagy diagnosztikai célra előkészítve; Más vérfrakciók és immunológiai termékek, biotechnológiai eljárással módosítva vagy előállítva is; vakcinák, toxinok, mikrobiológiai kultúrák (az élesztők kivételével) és hasonló termékek) csak a 3002 12 és a 3002 90 alszámokra vonatkoznak hatósági ellenőrzések. A 3002 90 10 alszám alá tartozó emberi vért és a 3002 20 és 3002 30 alszámok alá tartozó vakcinákat nem kell hatósági ellenőrzésnek alávetni.

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 3001 20 90 | Mirigy vagy más szerv, vagy ezek váladékainak kivonata, az emberi eredetű kivételével | Mind; ide tartozik az anyai kolosztrum helyettesítésére szolgáló, és a borjak táplálására használt termék. |
| Ex30019091 | Állati eredetű anyag terápiás vagy megelőzési célra előkészítve: heparin és sói | Minden olyan állati eredetű termék, amelyet az 1069/2009/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdésével összhangban az említett rendelet 33. cikkének a)–f) pontjában említett származó termékek előállítása céljából továbbfeldolgozásra szánnak. |
| 3001 90 98 | Máshová nem sorolt vagy másutt nem említett, állati eredetű anyag terápiás vagy megelőzési célra előkészítve, a heparin és sói kivételével. | Mind.
  A 3001 vtsz-hoz tartozó Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer Magyarázatban említett mirigyeken és más szerveken kívül ehhez az alszámhoz tartozik a hipofízis, a mellékvesekéreg és a pajzsmirigy; az 1069/2009/EK rendelet 33. cikkében meghatározottak kivételével. |
| Ex30021200 | Ellenszérumok és más vérfrakciók | Kizárólag állati eredetű termékek.
  A végfelhasználónak szánt kész gyógyszerek nem tartoznak ide.
  Nem tartoznak ide az antitestek és a DNS.
  A 3002 vtsz. alá tartozó állati melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának alábbi sorai határozzák meg:
  2. sor: vértermékek, kivéve a lófélékből származó vértermékeket;
  3. sor: lófélékből származó vér és vértermékek. |
| 3002 90 30 | Állati vérkészítmény terápiás, megelőzési vagy diagnosztikai célra | Mind. |
| Ex30029050 | Mikroorganizmus tenyészetek | Csak állatok kórokozói és kórokozó kultúrái. |
| Ex30029090 | Egyéb | Csak állatok kórokozói és kórokozó kultúrái. |
| Ex30069200 | Gyógyszerhulladék | Kizárólag állati eredetű termékek.
  Gyógyszerhulladék, olyan gyógyszertermék, amely az eredeti felhasználási céljára alkalmatlan. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

3001 20 90

Mirigy vagy más szerv, vagy ezek váladékainak kivonata, az emberi eredetű kivételével

Mind; ide tartozik az anyai kolosztrum helyettesítésére szolgáló, és a borjak táplálására használt termék.

Ex30019091

Állati eredetű anyag terápiás vagy megelőzési célra előkészítve: heparin és sói

Minden olyan állati eredetű termék, amelyet az 1069/2009/EK rendelet 34. cikkének (1) bekezdésével összhangban az említett rendelet 33. cikkének a)–f) pontjában említett származó termékek előállítása céljából továbbfeldolgozásra szánnak.

3001 90 98

Máshová nem sorolt vagy másutt nem említett, állati eredetű anyag terápiás vagy megelőzési célra előkészítve, a heparin és sói kivételével.

Mind.

A 3001 vtsz-hoz tartozó Harmonizált Áruleíró- és Kódrendszer Magyarázatban említett mirigyeken és más szerveken kívül ehhez az alszámhoz tartozik a hipofízis, a mellékvesekéreg és a pajzsmirigy; az 1069/2009/EK rendelet 33. cikkében meghatározottak kivételével.

Ex30021200

Ellenszérumok és más vérfrakciók

Kizárólag állati eredetű termékek.

A végfelhasználónak szánt kész gyógyszerek nem tartoznak ide.

Nem tartoznak ide az antitestek és a DNS.

A 3002 vtsz. alá tartozó állati melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának alábbi sorai határozzák meg:

2. sor: vértermékek, kivéve a lófélékből származó vértermékeket;

3. sor: lófélékből származó vér és vértermékek.

3002 90 30

Állati vérkészítmény terápiás, megelőzési vagy diagnosztikai célra

Mind.

Ex30029050

Mikroorganizmus tenyészetek

Csak állatok kórokozói és kórokozó kultúrái.

Ex30029090

Egyéb

Csak állatok kórokozói és kórokozó kultúrái.

Ex30069200

Gyógyszerhulladék

Kizárólag állati eredetű termékek.

Gyógyszerhulladék, olyan gyógyszertermék, amely az eredeti felhasználási céljára alkalmatlan.

31. ÁRUCSOPORT

Trágyázószerek

Trágyázószerek

Megjegyzések a 31. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 31. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | a 0511 vtsz. alá tartozó állati vér; |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

a 0511 vtsz. alá tartozó állati vér;

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex31010000 | Állati vagy növényi trágya, egymással keverve vagy vegyi kezeléssel is; állati vagy növényi termékek keverésével vagy vegyi kezelésével előállított trágya. | Kizárólag természetes állapotú állati eredetű termékek.
  Ide tartozik a guanó, kivéve a mineralizált guanó.
  Ide tartozik a feldolgozott állati fehérjével kevert tárgya, ha trágyázószerként használják fel; de a vegyi anyagokkal kevert trágya trágyázószerként nem (lásd a 3105 vámtarifaszámot, amely kizárólag ásványi vagy vegyi trágyázószerekre vonatkozik).
  A trágyára, a feldolgozott trágyára, a feldolgozott trágyából származó termékekre és a denevérürülékre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 1. sora határozza meg. |
| Ex31051000 | Ebbe az árucsoportba tartozó termékek tablettázva vagy hasonló formában, vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban. | Kizárólag állati eredetű termékeket tartalmazó trágyázószerek.
  A trágyára, a feldolgozott trágyára, a feldolgozott trágyából származó termékekre és a denevérürülékre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 1. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex31010000

Állati vagy növényi trágya, egymással keverve vagy vegyi kezeléssel is; állati vagy növényi termékek keverésével vagy vegyi kezelésével előállított trágya.

Kizárólag természetes állapotú állati eredetű termékek.

Ide tartozik a guanó, kivéve a mineralizált guanó.

Ide tartozik a feldolgozott állati fehérjével kevert tárgya, ha trágyázószerként használják fel; de a vegyi anyagokkal kevert trágya trágyázószerként nem (lásd a 3105 vámtarifaszámot, amely kizárólag ásványi vagy vegyi trágyázószerekre vonatkozik).

A trágyára, a feldolgozott trágyára, a feldolgozott trágyából származó termékekre és a denevérürülékre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 1. sora határozza meg.

Ex31051000

Ebbe az árucsoportba tartozó termékek tablettázva vagy hasonló formában, vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban.

Kizárólag állati eredetű termékeket tartalmazó trágyázószerek.

A trágyára, a feldolgozott trágyára, a feldolgozott trágyából származó termékekre és a denevérürülékre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 1. sora határozza meg.

32. ÁRUCSOPORT

Cserző- vagy színezőkivonatok; tanninok és származékaik; színezékek, pigmentek és más színező anyagok; festékek és lakkok; gitt és más masztix (simító- és tömítőanyagok); tinták

Cserző- vagy színezőkivonatok; tanninok és származékaik; színezékek, pigmentek és más színező anyagok; festékek és lakkok; gitt és más masztix (simító- és tömítőanyagok); tinták

Megjegyzések a 32. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 32. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

„...

| 3. | A 3203, 3204, 3205 és 3206 vtsz. alá tartoznak azok a színező alapanyagon alapuló készítmények is, amelyek bármely anyag festésénél vagy színezőkészítmények előállításánál azok alkotóelemeiként is használatosak (beleértve a 3206 vtsz. esetét, a 2530 vtsz. alá vagy a 28. árucsoportba tartozó színezőpigmenteket, a fémpelyhet és fémport). Mégsem tartoznak azonban e vtsz.-ok alá a festékgyártásban használatos, nem vizes közegben diszpergált pigmentek folyadék vagy paszta formában, beleértve a zománcokat is (3212 vtsz.), vagy a 3207, 3208, 3209, 3210, 3212, 3213 vagy 3215 vtsz.-ok alá tartozó más készítményeket. |
| --- | --- |

3.

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex32 03 | Állati eredetű színezőanyag (beleértve a színezőkivonatokat, az állati korom kivételével), vegyileg nem meghatározottak is; az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontjában meghatározott növényi vagy állati eredetű színezőanyag | Kizárólag tejzsíralapú, élelmiszer- vagy takarmány-előállítás során használt diszperziós színezékek. |
| Ex32 04 | Szintetikus szerves színezőanyagok, vegyileg nem meghatározottak is; az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontjában meghatározott szintetikus szerves színezékek; szintetikus szerves anyagok, vegyileg nem meghatározottak is, amelyeket fluoreszkáló színélénkítőként vagy luminoforként használnak | Kizárólag tejzsíralapú, élelmiszer- vagy takarmány-előállítás során használt diszperziós színezékek. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex32 03

Állati eredetű színezőanyag (beleértve a színezőkivonatokat, az állati korom kivételével), vegyileg nem meghatározottak is; az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontjában meghatározott növényi vagy állati eredetű színezőanyag

Kizárólag tejzsíralapú, élelmiszer- vagy takarmány-előállítás során használt diszperziós színezékek.

Ex32 04

Szintetikus szerves színezőanyagok, vegyileg nem meghatározottak is; az árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 3. pontjában meghatározott szintetikus szerves színezékek; szintetikus szerves anyagok, vegyileg nem meghatározottak is, amelyeket fluoreszkáló színélénkítőként vagy luminoforként használnak

Kizárólag tejzsíralapú, élelmiszer- vagy takarmány-előállítás során használt diszperziós színezékek.

33. ÁRUCSOPORT

Illóolajok és rezinoidok; illatszerek, szépség- vagy testápoló készítmények

Illóolajok és rezinoidok; illatszerek, szépség- vagy testápoló készítmények

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex33 02 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); illatanyag-keverékeken alapuló más készítmények italgyártáshoz. | Kizárólag tejzsíralapú, élelmiszer- vagy takarmány-előállítás során használt aromaanyagok.” |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex33 02

Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); illatanyag-keverékeken alapuló más készítmények italgyártáshoz.

Kizárólag tejzsíralapú, élelmiszer- vagy takarmány-előállítás során használt aromaanyagok.”

35. ÁRUCSOPORT

Fehérjeanyagok; átalakított keményítők; enyvek; enzimek

Fehérjeanyagok; átalakított keményítők; enyvek; enzimek

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex35 01 | Kazein, kazeinátok, más kazeinszármazékok; kazeinenyvek | Emberi fogyasztásra, állatok etetésére vagy technikai célra szolgáló kazein.
  Az emberi fogyasztásra alkalmatlan tejre, tejalapú készítményekre és kolosztrumra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 4. sora határozza meg. |
| Ex35 02 | Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagban számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok. | Ide tartoznak a tojásból és tejből származó termékek, akkor is, ha alkalmatlanok emberi fogyasztásra (beleértve az állatok etetésére szánt termékeket).
  Az emberi fogyasztásra alkalmatlan tejre, tejalapú készítményekre és a kolosztrumra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 4. sora, az emberi fogyasztásra alkalmatlan tojásra vonatkozó különleges követelményeket pedig a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 9. sora határozza meg. |
| 3503 00 | Zselatin (beleértve a négyzetes vagy téglalap alakú lapokat is, felületi megmunkálással vagy színezve is) és zselatinszármazékok; halenyv; más állati eredetű enyv, a 3501 vtsz. alá tartozó kazeinenyvek kivételével | Ide tartozik az emberi fogyasztásra, állati takarmányozásra és technikai célra szánt zselatin.
  A 3913 vtsz. alá sorolt zselatint (keményített fehérje) és a 9602 vtsz. alá sorolt zselatint (megmunkált, nem kemény zselatin és nem kemény zselatinból készült áruk), például az üres kapszulákat (amennyiben azokat nem élelmiszernek vagy állateledelnek szánták) nem kell alávetni hatósági ellenőrzésnek.
  Az emberi fogyasztásra alkalmatlan zselatinra és hidrolizált fehérjékre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 5. sora, a fotózselatinra vonatkozóakat pedig az említett rendelet XIV. melléklete II. fejezetének 11. szakasza határozza meg. |
| Ex35 04 00 | Peptonok és ezek származékai; másutt nem említett egyéb fehérjeanyag és származékai; nyersbőr pora krómtartalommal is | Ide tartozik az emberi fogyasztásra, állati takarmányozásra és technikai célra szánt kollagén és hidrolizált fehérje.
  Ide tartoznak az állatok irhájából, nyersbőréből és inaiból – beleértve a sertések, baromfi és halak esetén a csontokat – nyert fehérjealapú kollagén termékek.
  Ide tartoznak a hidrolizált fehérjék: az állati melléktermékek hidrolízise útján nyert polipeptidek, peptidek és aminosavak, valamint ezek keverékei. Ezeket nem kell alávetni hatósági ellenőrzésnek, ha élelmiszer-készítményekben adalékanyagként használják fel őket (2106 vtsz.).
  Ide tartoznak az emberi fogyasztásra szánt tej-melléktermékek, ha nincsenek a 0404 vtsz. alá sorolva.
  A kollagénre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 8. sora, a zselatinra és a hidrolizált fehérjére pedig ugyanennek 5. sora határozza meg. |
| Ex35071000 | Tejoltó és koncentrátumai. | Kizárólag állati eredetű, emberi fogyasztásra szánt tejoltó és koncentrátumai. |
| Ex35079090 | A tejoltótól eltérő egyéb enzimek és koncentrátumaik vagy lipoprotein lipáz vagy aspergillus (penészgomba) alkáli proteáz. | Kizárólag állati eredetű. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex35 01

Kazein, kazeinátok, más kazeinszármazékok; kazeinenyvek

Emberi fogyasztásra, állatok etetésére vagy technikai célra szolgáló kazein.

Az emberi fogyasztásra alkalmatlan tejre, tejalapú készítményekre és kolosztrumra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 4. sora határozza meg.

Ex35 02

Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagban számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok.

Ide tartoznak a tojásból és tejből származó termékek, akkor is, ha alkalmatlanok emberi fogyasztásra (beleértve az állatok etetésére szánt termékeket).

Az emberi fogyasztásra alkalmatlan tejre, tejalapú készítményekre és a kolosztrumra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 4. sora, az emberi fogyasztásra alkalmatlan tojásra vonatkozó különleges követelményeket pedig a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 9. sora határozza meg.

3503 00

Zselatin (beleértve a négyzetes vagy téglalap alakú lapokat is, felületi megmunkálással vagy színezve is) és zselatinszármazékok; halenyv; más állati eredetű enyv, a 3501 vtsz. alá tartozó kazeinenyvek kivételével

Ide tartozik az emberi fogyasztásra, állati takarmányozásra és technikai célra szánt zselatin.

A 3913 vtsz. alá sorolt zselatint (keményített fehérje) és a 9602 vtsz. alá sorolt zselatint (megmunkált, nem kemény zselatin és nem kemény zselatinból készült áruk), például az üres kapszulákat (amennyiben azokat nem élelmiszernek vagy állateledelnek szánták) nem kell alávetni hatósági ellenőrzésnek.

Az emberi fogyasztásra alkalmatlan zselatinra és hidrolizált fehérjékre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 5. sora, a fotózselatinra vonatkozóakat pedig az említett rendelet XIV. melléklete II. fejezetének 11. szakasza határozza meg.

Ex35 04 00

Peptonok és ezek származékai; másutt nem említett egyéb fehérjeanyag és származékai; nyersbőr pora krómtartalommal is

Ide tartozik az emberi fogyasztásra, állati takarmányozásra és technikai célra szánt kollagén és hidrolizált fehérje.

Ide tartoznak az állatok irhájából, nyersbőréből és inaiból – beleértve a sertések, baromfi és halak esetén a csontokat – nyert fehérjealapú kollagén termékek.

Ide tartoznak a hidrolizált fehérjék: az állati melléktermékek hidrolízise útján nyert polipeptidek, peptidek és aminosavak, valamint ezek keverékei. Ezeket nem kell alávetni hatósági ellenőrzésnek, ha élelmiszer-készítményekben adalékanyagként használják fel őket (2106 vtsz.).

Ide tartoznak az emberi fogyasztásra szánt tej-melléktermékek, ha nincsenek a 0404 vtsz. alá sorolva.

A kollagénre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 8. sora, a zselatinra és a hidrolizált fehérjére pedig ugyanennek 5. sora határozza meg.

Ex35071000

Tejoltó és koncentrátumai.

Kizárólag állati eredetű, emberi fogyasztásra szánt tejoltó és koncentrátumai.

Ex35079090

A tejoltótól eltérő egyéb enzimek és koncentrátumaik vagy lipoprotein lipáz vagy aspergillus (penészgomba) alkáli proteáz.

Kizárólag állati eredetű.

38. ÁRUCSOPORT

A vegyipar különféle termékei

A vegyipar különféle termékei

Megjegyzések a 38. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 38. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

„...

| 4. | A Nómenklatúra egészében a „kommunális hulladék” kifejezés olyan hulladékot jelent, amely háztartásokból, szállodákból, éttermekből, kórházakból, üzletekből, hivatalokból stb., utak és járdák tisztításából, valamint építési és bontási hulladékból származik. A kommunális hulladék általában sokféle anyagot tartalmaz, mint például műanyagot, gumit, fát, papírt, textíliát, üveget, fémet, élelmiszert, törött bútort és más sérült vagy kidobott tárgyat. |
| --- | --- |

4.

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex38220000 | Hordozóra felvitt diagnosztikai vagy laboratóriumi reagensek, elkészített diagnosztikai vagy laboratóriumi reagensek hordozón is, a 3002 vagy 3006 vámtarifaszám alá tartozók kivételével; tanúsítvánnyal ellátott referenciaanyagok. | Kizárólag állati termékekből származó anyagok, a 93/42/EGK tanácsi irányelv (8) 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott orvostechnikai eszközök és a 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök kivételével. |
| Ex38251000 | Kommunális hulladék | Kizárólag az állati terméket tartalmazó élelmiszer-hulladék, amennyiben az 1069/2009/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdése g) pontjának hatálya alá tartozik, kivéve a közvetlenül nemzetközi forgalomban üzemeltetett szállítóeszközről származó és az említett rendelet 12. cikkének d) pontja szerint ártalmatlanított élelmiszer-hulladék.
  E KN-kódhoz tartozhat az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó, például szerves trágyaként, biogázként, biodízelként vagy üzemanyagként történő felhasználásra szánt, használt konyhai olaj. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex38220000

Hordozóra felvitt diagnosztikai vagy laboratóriumi reagensek, elkészített diagnosztikai vagy laboratóriumi reagensek hordozón is, a 3002 vagy 3006 vámtarifaszám alá tartozók kivételével; tanúsítvánnyal ellátott referenciaanyagok.

Kizárólag állati termékekből származó anyagok, a 93/42/EGK tanácsi irányelv (8) 1. cikke (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott orvostechnikai eszközök és a 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 1. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök kivételével.

8

9

in vitro

Ex38251000

Kommunális hulladék

Kizárólag az állati terméket tartalmazó élelmiszer-hulladék, amennyiben az 1069/2009/EK rendelet 2. cikke (2) bekezdése g) pontjának hatálya alá tartozik, kivéve a közvetlenül nemzetközi forgalomban üzemeltetett szállítóeszközről származó és az említett rendelet 12. cikkének d) pontja szerint ártalmatlanított élelmiszer-hulladék.

E KN-kódhoz tartozhat az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá tartozó, például szerves trágyaként, biogázként, biodízelként vagy üzemanyagként történő felhasználásra szánt, használt konyhai olaj.

39. ÁRUCSOPORT

Műanyagok és ezekből készült árucikkek

Műanyagok és ezekből készült árucikkek

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex39139000 | Máshol nem említett más természetes polimerek (kivéve az alginsav és sói és észterei) és módosított természetes polimerek (például keményített fehérjék, természetes gumi kémiai származékai), alapanyag formájában. | Kizárólag állati eredetű termékek, például kondroitin-szulfát, kitozán, kemény zselatin. |
| Ex39171010 | Mesterséges bél (töltelékáruhoz) keményített fehérjéből vagy cellulózalapú műanyagból | Kizárólag állati eredetű termékek. |
| Ex39269097 | Műanyagból készült más áruk és a 3901 –3914 vtsz. alá tartozó más anyagokból készült, nem lemezekből készült termékek. | Kemény zselatinból készült, élelmiszernek és állateledelnek szánt üres kapszulák; a vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 5. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex39139000

Máshol nem említett más természetes polimerek (kivéve az alginsav és sói és észterei) és módosított természetes polimerek (például keményített fehérjék, természetes gumi kémiai származékai), alapanyag formájában.

Kizárólag állati eredetű termékek, például kondroitin-szulfát, kitozán, kemény zselatin.

Ex39171010

Mesterséges bél (töltelékáruhoz) keményített fehérjéből vagy cellulózalapú műanyagból

Kizárólag állati eredetű termékek.

Ex39269097

Műanyagból készült más áruk és a 3901 –3914 vtsz. alá tartozó más anyagokból készült, nem lemezekből készült termékek.

Kemény zselatinból készült, élelmiszernek és állateledelnek szánt üres kapszulák; a vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 5. sora határozza meg.

41. ÁRUCSOPORT

Nyersbőr (a szőrme kivételével) és kikészített bőr

Nyersbőr (a szőrme kivételével) és kikészített bőr

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

A patás állatok 4101, 4102 és 4103 vtsz. alá tartozó bőrét hatósági ellenőrzésnek kell alávetni.

A patás állatok bőrére és irhájára vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 4. és 5. sora határozza meg.

Megjegyzések a 41. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 41. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | nyesedék és a nyers bőr vagy irha hasonló hulladékai (0511 vtsz); |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

nyesedék és a nyers bőr vagy irha hasonló hulladékai (0511 vtsz);

| b) | madárbőr vagy részei tollal vagy pehellyel (0505 vagy 6701 vtsz.); vagy |
| --- | --- |

b)

madárbőr vagy részei tollal vagy pehellyel (0505 vagy 6701 vtsz.); vagy

| c) | a szőrös vagy gyapjas bőr nyersen, cserezve vagy kikészítve (43. árucsoport); a 41. árucsoportba kell azonban besorolni a szarvasmarhafélék (beleértve a bivalyt), a lófélék, a juh vagy a bárányok (kivéve az asztrahán, broadtail, karakül, perzsa vagy hasonló bárányok, az indiai, kínai, mongol vagy tibeti bárányok), a kecskék és gödölyék (kivéve a jemeni, mongol vagy tibeti kecskék és gödölyék), a sertés (beleértve a pekarit is), a zerge, a gazella, a tevék (beleértve a dromedárt), a rénszarvas, a jávorszarvas, a szarvas, az őzek vagy a kutyák nyers, szőrös vagy gyapjas bőrét. |
| --- | --- |

c)

a szőrös vagy gyapjas bőr nyersen, cserezve vagy kikészítve (43. árucsoport); a 41. árucsoportba kell azonban besorolni a szarvasmarhafélék (beleértve a bivalyt), a lófélék, a juh vagy a bárányok (kivéve az asztrahán, broadtail, karakül, perzsa vagy hasonló bárányok, az indiai, kínai, mongol vagy tibeti bárányok), a kecskék és gödölyék (kivéve a jemeni, mongol vagy tibeti kecskék és gödölyék), a sertés (beleértve a pekarit is), a zerge, a gazella, a tevék (beleértve a dromedárt), a rénszarvas, a jávorszarvas, a szarvas, az őzek vagy a kutyák nyers, szőrös vagy gyapjas bőrét.

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex41 01 | Szarvasmarhafélék (a bivalyt is beleértve) vagy lófélék nyers bőre (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképpen tartósítva, a cserzett, a pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), szőrtelenítve vagy hasítva is | Kizárólag a friss, hűtött vagy kezelt nyersbőrt és irhát kell hatósági ellenőrzésnek alávetni, ideértve a szárított, szárazon sózott, nedvesen sózott vagy más eljárással – a cserzés kivételével – tartósított nyersbőrt és irhát.
  Korlátozás nélkül importálható lehet a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének C.2. pontjában említett kezelt nyersbőr és irha, ha megfelel az 1069/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének, különösen az ex 4101 20 80 és az ex 4101 50 90 esetében. |
| Ex41 02 | Juh- vagy báránybőr nyersen (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképp tartósítva – a cserzett, a pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével – gyapjasan vagy hasítva is, az árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontjában felsoroltak kivételével. | Kizárólag a friss, hűtött vagy kezelt nyersbőrt és irhát kell hatósági ellenőrzésnek alávetni, ideértve a szárított, szárazon sózott, nedvesen sózott vagy más eljárással – a cserzés kivételével – tartósított nyersbőrt és irhát.
  Korlátozás nélkül importálható lehet a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének C.2. pontjában említett kezelt nyersbőr és irha, ha megfelel az 1069/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének, különösen az ex 4102 21 00 és az ex 4102 29 00 esetében. |
| Ex41 03 | Más nyersbőr (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképp tartósítva, a cserzett, pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), szőrtelenítve vagy hasítva is, az árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. b) és c) pontjában felsoroltak kivételével. | Kizárólag a friss, hűtött vagy kezelt nyersbőrt és irhát kell hatósági ellenőrzésnek alávetni, ideértve a szárított, szárazon sózott, nedvesen sózott vagy más eljárással – a cserzés kivételével – tartósított nyersbőrt és irhát.
  Korlátozás nélkül importálható lehet a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének C.2. pontjában említett kezelt nyersbőr és irha, ha megfelel az 1069/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének, különösen az ex 4103 90 00 esetében. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex41 01

Szarvasmarhafélék (a bivalyt is beleértve) vagy lófélék nyers bőre (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképpen tartósítva, a cserzett, a pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), szőrtelenítve vagy hasítva is

Kizárólag a friss, hűtött vagy kezelt nyersbőrt és irhát kell hatósági ellenőrzésnek alávetni, ideértve a szárított, szárazon sózott, nedvesen sózott vagy más eljárással – a cserzés kivételével – tartósított nyersbőrt és irhát.

Korlátozás nélkül importálható lehet a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének C.2. pontjában említett kezelt nyersbőr és irha, ha megfelel az 1069/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének, különösen az ex 4101 20 80 és az ex 4101 50 90 esetében.

Ex41 02

Juh- vagy báránybőr nyersen (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképp tartósítva – a cserzett, a pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével – gyapjasan vagy hasítva is, az árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontjában felsoroltak kivételével.

Kizárólag a friss, hűtött vagy kezelt nyersbőrt és irhát kell hatósági ellenőrzésnek alávetni, ideértve a szárított, szárazon sózott, nedvesen sózott vagy más eljárással – a cserzés kivételével – tartósított nyersbőrt és irhát.

Korlátozás nélkül importálható lehet a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének C.2. pontjában említett kezelt nyersbőr és irha, ha megfelel az 1069/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének, különösen az ex 4102 21 00 és az ex 4102 29 00 esetében.

Ex41 03

Más nyersbőr (kezeletlenül vagy sózva, szárítva, meszezve, pácolva vagy másképp tartósítva, a cserzett, pergamentált vagy tovább kikészített bőrök kivételével), szőrtelenítve vagy hasítva is, az árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. b) és c) pontjában felsoroltak kivételével.

Kizárólag a friss, hűtött vagy kezelt nyersbőrt és irhát kell hatósági ellenőrzésnek alávetni, ideértve a szárított, szárazon sózott, nedvesen sózott vagy más eljárással – a cserzés kivételével – tartósított nyersbőrt és irhát.

Korlátozás nélkül importálható lehet a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete V. fejezetének C.2. pontjában említett kezelt nyersbőr és irha, ha megfelel az 1069/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének, különösen az ex 4103 90 00 esetében.

42. ÁRUCSOPORT

Bőráruk; nyerges- és szíjgyártóáruk; utazási cikkek, kézitáskák és hasonló tartók; állati bélből készült áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével)

Bőráruk; nyerges- és szíjgyártóáruk; utazási cikkek, kézitáskák és hasonló tartók; állati bélből készült áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével)

Megjegyzések a 42. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 42. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

„...

| 2. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | a steril sebészeti catgut vagy más steril sebészeti varróanyagok (3006 vtsz.); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a steril sebészeti catgut vagy más steril sebészeti varróanyagok (3006 vtsz.);

...

| (ij) | a hangszerhúrok, a dobhoz való bőrök vagy hasonlók, vagy a hangszerek más részei (9209 vtsz.). |
| --- | --- |

(ij)

a hangszerhúrok, a dobhoz való bőrök vagy hasonlók, vagy a hangszerek más részei (9209 vtsz.).

...”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex42050090 | Más áru természetes vagy mesterséges bőrből. | Ide tartozik a műcsont és a műcsont gyártásához használt anyagok. |
| Ex42060000 | Bélből (a selyemhernyóbél kivételével), aranyverőhártyából, hólyagból vagy ínből készült áruk. | Ide tartozik a műcsont és a műcsont gyártásához használt anyagok. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex42050090

Más áru természetes vagy mesterséges bőrből.

Ide tartozik a műcsont és a műcsont gyártásához használt anyagok.

Ex42060000

Bélből (a selyemhernyóbél kivételével), aranyverőhártyából, hólyagból vagy ínből készült áruk.

Ide tartozik a műcsont és a műcsont gyártásához használt anyagok.

43. ÁRUCSOPORT

Szőrme és műszőrme; ezekből készült áruk

Szőrme és műszőrme; ezekből készült áruk

Megjegyzések a 43. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzések a 43. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | A nómenklatúra egészében a »szőrme« kifejezés – a 4301 vtsz. alá tartozó nyers szőrmén (prémbőrön) kívül – mindenfajta állat cserzett vagy kikészített szőrös vagy gyapjas bőrét magában foglalja. |
| --- | --- |

„1.

| 2. | Nem tartozik ebbe az árucsoportba:






  a) | a madárbőr vagy részei tollal vagy pehellyel (0505 vagy 6701 vtsz.); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a madárbőr vagy részei tollal vagy pehellyel (0505 vagy 6701 vtsz.);

| b) | a 41. árucsoportba tartozó nyers- vagy szőrös bőr, vagy gyapjas bőr (lásd a 41. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontját). |
| --- | --- |

b)

a 41. árucsoportba tartozó nyers- vagy szőrös bőr, vagy gyapjas bőr (lásd a 41. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontját).

...”

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„4301. vtsz.: A szőrmék nyersnek tekintendők és nem csak természetes állapotukban tartoznak ezen vtsz. alá, hanem akkor is, ha tisztítva és tartósítva vannak, például szárítással vagy sózással (nedves vagy száraz). A szőrme lehet „nyúzott” vagy „nyírt”, azaz a durva szőr el lehet távolítva vagy le lehet vágva, illetve a bőrfelület lehet „hústalanított” vagy kapart.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex43 01 | Nyers szőrme (beleértve a szűcsáruként felhasználható fejet, farkat, lábat és más részeket vagy vágott darabokat is), a 4101 , 4102 és a 4103 vtsz. alá tartozó nyers szőrös bőr kivételével. | Mind, kivéve a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete VIII. fejezetének megfelelően kezelt szőrmét, ha megfelel az 1069/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének.
  Ide tartoznak a következő alszámok:
  Ex43011000 (vidra egész szőrméje, fej, farok vagy láb nélkül is): a takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre (szőrme) vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozza meg.
  Ex43013000 (bárányfélék, úgymint: az asztrahán, broadtail, karakül, perzsa és hasonló bárány, az indiai, kínai, mongol vagy tibeti bárány egész szőrméje, fej, farok vagy láb nélkül is): a méhészeti melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 5. sora határozza meg.
  Ex43016000 (róka egész szőrméje, fej, farok vagy láb nélkül is): a takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre (szőrme) vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozza meg.
  Ex43018000 (más egész szőrme, fej, farok vagy láb nélkül is): ex 4301 80 00 (más egész szőrme, fej, farok vagy láb nélkül is): A takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre (szőrme) vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozza meg.
  Ex43019000 (fej, farok, láb és más részek vagy vágott darabok, szűcsáruként felhasználhatók): a takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre (szőrme) vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex43 01

Nyers szőrme (beleértve a szűcsáruként felhasználható fejet, farkat, lábat és más részeket vagy vágott darabokat is), a 4101 , 4102 és a 4103 vtsz. alá tartozó nyers szőrös bőr kivételével.

Mind, kivéve a 142/2011/EU rendelet XIII. melléklete VIII. fejezetének megfelelően kezelt szőrmét, ha megfelel az 1069/2009/EK rendelet 41. cikke (3) bekezdésének.

Ide tartoznak a következő alszámok:

Ex43011000 (vidra egész szőrméje, fej, farok vagy láb nélkül is): a takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre (szőrme) vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozza meg.

Ex43013000 (bárányfélék, úgymint: az asztrahán, broadtail, karakül, perzsa és hasonló bárány, az indiai, kínai, mongol vagy tibeti bárány egész szőrméje, fej, farok vagy láb nélkül is): a méhészeti melléktermékekre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 5. sora határozza meg.

Ex43016000 (róka egész szőrméje, fej, farok vagy láb nélkül is): a takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre (szőrme) vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozza meg.

Ex43018000 (más egész szőrme, fej, farok vagy láb nélkül is): ex 4301 80 00 (más egész szőrme, fej, farok vagy láb nélkül is): A takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre (szőrme) vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozza meg.

Ex43019000 (fej, farok, láb és más részek vagy vágott darabok, szűcsáruként felhasználhatók): a takarmányláncon kívüli célra szánt, állati melléktermékekből származó termékek előállítására szánt állati melléktermékekre (szőrme) vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 14. sora határozza meg.

51. ÁRUCSOPORT

Gyapjú, finom vagy durva állati szőr; lószőrfonal és szövet

Gyapjú, finom vagy durva állati szőr; lószőrfonal és szövet

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

Az 5101–5103 vtsz. alá sorolt kezeletlen gyapjúra vagy szőrre vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 8. sora határozza meg.

Megjegyzés az 51. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

Megjegyzés az 51. árucsoporthoz (részletek a KN ezen árucsoporthoz tartozó megjegyzéseiből)

| „1. | A nómenklatúra egészében:






  a) | A »gyapjú« kifejezés alatt a juh vagy a bárány által növesztett természetes szőrt kell érteni. |
| --- | --- | --- |

„1.

a)

A »gyapjú« kifejezés alatt a juh vagy a bárány által növesztett természetes szőrt kell érteni.

| b) | A »finom állati szőr« megnevezés alatt az alpaka, láma, vikunya, teve (beleértve a dromedárt is), jak, angóra, tibeti, kasmír vagy hasonló kecske szőrét (a közönséges kecske kivételével), továbbá a házi nyúl (angóranyúl is), mezei nyúl, hód, nutria vagy a pézsmapatkány szőrét kell érteni. |
| --- | --- |

b)

A »finom állati szőr« megnevezés alatt az alpaka, láma, vikunya, teve (beleértve a dromedárt is), jak, angóra, tibeti, kasmír vagy hasonló kecske szőrét (a közönséges kecske kivételével), továbbá a házi nyúl (angóranyúl is), mezei nyúl, hód, nutria vagy a pézsmapatkány szőrét kell érteni.

| c) | A »durva állati szőr« megnevezés alatt a fent nem említett állatok szőrét kell érteni, az 0502 vtsz. alá tartozó, kefegyártásra alkalmas szőr és sörte, valamint az 0511 vtsz. alá tartozó lószőr kivételével.” |
| --- | --- |

c)

A »durva állati szőr« megnevezés alatt a fent nem említett állatok szőrét kell érteni, az 0502 vtsz. alá tartozó, kefegyártásra alkalmas szőr és sörte, valamint az 0511 vtsz. alá tartozó lószőr kivételével.”

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„A nómenklatúra egészében a »durva állati szőr« kifejezés alatt a »finom állati szőrtől« eltérő minden egyéb állati szőrt kell érteni, a gyapjú (5101 vtsz), a ló- vagy a szarvasmarhafélék (a 0511 vtsz. alatt lószőrként besorolt) sörénye vagy farokszőre, a sertés- és vaddisznószőr és sörte; borzszőr és kefegyártásra alkalmas más szőr (0502 vtsz.) kivételével (lásd az 1. c) megjegyzést).”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex51 01 | Gyapjú, nem kártolva, nem fésülve | Kezeletlen gyapjú. |
| Ex51 02 | Finom vagy durva állati szőr, nem kártolva, nem fésülve | Kezeletlen szőr, beleértve a szarvasmarha- vagy lófélék horpaszáról származó durva állati szőrt. |
| Ex51 03 | Gyapjú vagy finom vagy durva állati szőr hulladéka, beleértve a fonalhulladékot is, a foszlatott anyag kivételével. | Kezeletlen gyapjú vagy szőr. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex51 01

Gyapjú, nem kártolva, nem fésülve

Kezeletlen gyapjú.

Ex51 02

Finom vagy durva állati szőr, nem kártolva, nem fésülve

Kezeletlen szőr, beleértve a szarvasmarha- vagy lófélék horpaszáról származó durva állati szőrt.

Ex51 03

Gyapjú vagy finom vagy durva állati szőr hulladéka, beleértve a fonalhulladékot is, a foszlatott anyag kivételével.

Kezeletlen gyapjú vagy szőr.

67. ÁRUCSOPORT

Kikészített toll és pehely, valamint ezekből készült áruk; művirágok; emberhajból készült áruk

Kikészített toll és pehely, valamint ezekből készült áruk; művirágok; emberhajból készült áruk

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„A 6701 vtsz. alá tartozik:

| A) | Madárbőr vagy részei tollal vagy pehellyel, toll, pehely és tollrészek, amelyek ugyan még nem minősülnek készárunak, az egyszerű tisztítástól, fertőtlenítéstől vagy tartósítástól eltérő folyamaton mentek keresztül (lásd a 0505. vtsz. magyarázó megjegyzését); az e vtsz. alá tartozó árukat például festették, fehérítették, göndörítették vagy hullámosították. |
| --- | --- |

A)

Madárbőr vagy részei tollal vagy pehellyel, toll, pehely és tollrészek, amelyek ugyan még nem minősülnek készárunak, az egyszerű tisztítástól, fertőtlenítéstől vagy tartósítástól eltérő folyamaton mentek keresztül (lásd a 0505. vtsz. magyarázó megjegyzését); az e vtsz. alá tartozó árukat például festették, fehérítették, göndörítették vagy hullámosították.

| B) | Áruk madárbőrből és más madártestrészből tollal vagy pehellyel, toll, tollrész, pehely és ezekből készült áruk, a megmunkálatlan vagy pusztán tisztított bőr-, toll vagy pehelyáruk és tollrészek is, de a tollszárból és tollnyélből készült áruk kivételével; ide tartoznak tehát:






  (1) | A különálló tollak, amelyek szárát drótozták vagy kötözték, például fejdíszként történő felhasználásra, és különálló tollak különböző elemekből összeállított kompozíciója. |
| --- | --- | --- |

B)

Áruk madárbőrből és más madártestrészből tollal vagy pehellyel, toll, tollrész, pehely és ezekből készült áruk, a megmunkálatlan vagy pusztán tisztított bőr-, toll vagy pehelyáruk és tollrészek is, de a tollszárból és tollnyélből készült áruk kivételével; ide tartoznak tehát:

(1)

A különálló tollak, amelyek szárát drótozták vagy kötözték, például fejdíszként történő felhasználásra, és különálló tollak különböző elemekből összeállított kompozíciója.

| (2) | Kötegbe rendezett tollak és textilanyagra vagy más alapra ragasztott vagy rögzített tollak vagy pelyhek. |
| --- | --- |

(2)

Kötegbe rendezett tollak és textilanyagra vagy más alapra ragasztott vagy rögzített tollak vagy pelyhek.

| (3) | Madárból, madártestrészből, tollból vagy pehelyből készült paszomány, például kalapokhoz, boákhoz, gallérokhoz, köpenyekhez vagy más ruházati cikkekhez vagy tartozékokhoz és kellékekhez. |
| --- | --- |

(3)

Madárból, madártestrészből, tollból vagy pehelyből készült paszomány, például kalapokhoz, boákhoz, gallérokhoz, köpenyekhez vagy más ruházati cikkekhez vagy tartozékokhoz és kellékekhez.

| (4) | Legyező dísztollakból, bármilyen anyagból készült kerettel. A nemesfém-keretes legyezők azonban a 7113 vtsz. alá tartoznak.” |
| --- | --- |

(4)

Legyező dísztollakból, bármilyen anyagból készült kerettel. A nemesfém-keretes legyezők azonban a 7113 vtsz. alá tartoznak.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex67010000 | Madárbőr és más madártestrész tollal vagy pehellyel, toll, tollrész, pehely és ezekből készült áru (a 0505 vtsz. alá tartozó termék, valamint a megmunkált tollszár és tollnyél kivételével) | Csak madárbőr és más madárrész tollal vagy pehellyel, toll, pehely és tollrészek.
  Megmunkálatlan vagy pusztán tisztított bőr-, toll vagy pehelyáruk és tollrészek.
  Kivéve a dísztollakat, vagy olyan kezelt tollakat, amelyeket az odalátogatók saját használatra visznek magukkal, vagy kezelt tollakból álló olyan szállítmányt, amelyet magánszemélynek küldenek nem ipari felhasználásra.
  A tollakra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 9. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex67010000

Madárbőr és más madártestrész tollal vagy pehellyel, toll, tollrész, pehely és ezekből készült áru (a 0505 vtsz. alá tartozó termék, valamint a megmunkált tollszár és tollnyél kivételével)

Csak madárbőr és más madárrész tollal vagy pehellyel, toll, pehely és tollrészek.

Megmunkálatlan vagy pusztán tisztított bőr-, toll vagy pehelyáruk és tollrészek.

Kivéve a dísztollakat, vagy olyan kezelt tollakat, amelyeket az odalátogatók saját használatra visznek magukkal, vagy kezelt tollakból álló olyan szállítmányt, amelyet magánszemélynek küldenek nem ipari felhasználásra.

A tollakra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 9. sora határozza meg.

71. ÁRUCSOPORT

Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, nemesfémek, nemesfémmel plattírozott fémek és ezekből készült áruk; ékszerutánzatok; érmék

Természetes vagy tenyésztett gyöngyök, drágakövek vagy féldrágakövek, nemesfémek, nemesfémmel plattírozott fémek és ezekből készült áruk; ékszerutánzatok; érmék

A Harmonizált Rendszer Bizottság 7101,21/1. számú áruosztályozási véleménye:

A Harmonizált Rendszer Bizottság 7101,21/1. számú áruosztályozási véleménye:

„Emberi fogyasztásra nem alkalmas osztriga, amely egy vagy több tenyésztett gyöngyöt tartalmaz, sós lében tartósítva, fémből készült légmentes tárolóban.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex71012100 | Tenyészett gyöngy, megmunkálatlan. | Ide tartozik az emberi fogyasztásra nem alkalmas osztriga, amely egy vagy több tenyésztett gyöngyöt tartalmaz, sós lében vagy más módszerrel tartósítva, légmentes tárolóban.
  A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete IV. fejezete 2. szakaszában említett megmunkálatlan tenyészett gyöngy, kivéve, ha az említett rendelet 2. cikke (2) bekezdésének f) pontja értelmében nem tartozik az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex71012100

Tenyészett gyöngy, megmunkálatlan.

Ide tartozik az emberi fogyasztásra nem alkalmas osztriga, amely egy vagy több tenyésztett gyöngyöt tartalmaz, sós lében vagy más módszerrel tartósítva, légmentes tárolóban.

A 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete IV. fejezete 2. szakaszában említett megmunkálatlan tenyészett gyöngy, kivéve, ha az említett rendelet 2. cikke (2) bekezdésének f) pontja értelmében nem tartozik az 1069/2009/EK rendelet hatálya alá.

95. ÁRUCSOPORT

Játékok, játékszerek és sporteszközök; ezek alkatrészei és tartozékai

Játékok, játékszerek és sporteszközök; ezek alkatrészei és tartozékai

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

„A vidámparki berendezések, vándorcirkuszok, vándorállatkertek és vándorszínházak a 9508 vtsz. alá tartoznak, feltéve, hogy a rendes üzemeléshez szükséges valamennyi lényeges egységet magukban foglalják. E vtsz. alá tartoznak a kiegészítő berendezések is, feltéve, hogy azokat a különböző vidámparki berendezések alkotóelemeiként állítják ellenőrzés elé, annak ellenére, hogy az ilyen tételek (pl. sátrak, állatok, hangszerek, energiatermelő berendezések, motorok, lámpatestek, ülések, fegyverek és lőszerek) a nómenklatúra más vtsz.-ei alá tartoznak.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex95081000 | Vándorcirkusz és vándorállatkert | Csak élő állatok. |
| Ex95089000 | Más: vásári szórakoztatóeszköz, vándorszínház | Csak élő állatok. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex95081000

Vándorcirkusz és vándorállatkert

Csak élő állatok.

Ex95089000

Más: vásári szórakoztatóeszköz, vándorszínház

Csak élő állatok.

96. ÁRUCSOPORT

Különféle áruk

Különféle áruk

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

E vtsz. alkalmazásában a „megmunkált” kifejezés olyan anyagokra vonatkozik, amelyek a szóban forgó nyersanyag vámtarifaszámai alatt engedélyezett egyszerű előkészítéstől eltérő folyamaton mentek keresztül (lásd a 0505–0508 vtsz.-ek magyarázó megjegyzéseit). A vtsz. ezért elefántcsont cikkekre, rudakra stb. vonatkozik, alakra (pl. négyzet vagy téglalap) vágva, vagy polírozva vagy más módon megmunkálva, darálással, fúrással, őrléssel, esztergálással stb. A nómenklatúra más vámtarifaszámai alá tartozó termékek alkatrészeként azonosítható darabok azonban nem tartoznak e vtsz. alá. Így a zongorabillentyűk borítása és a lőfegyverekbe beilleszthető lemezek 9209., illetve a 9305. vtsz. alá tartoznak. Az áruk részeként nem azonosítható megmunkált anyagok azonban továbbra is ezen vtsz. alá tartoznak (pl. beágyazható vagy zongorabillentyűk gyártása során további felhasználásra szánt egyszerű korongok, lemezek vagy szalagok stb.).

A 9602 vtsz. alá kell besorolni azokat a nem kemény, négyzetes vagy téglalap alakútól eltérő alakú zselatinlapokat is. A téglalap (beleértve a négyzetet) alakúra vágott lapok, akár megmunkálva is, a 3503 vtsz. vagy a 49. árucsoportba tartoznak (pl. képeslapok) (lásd a 3503 vtsz.-hez tartozó magyarázatot). Nem kemény zselatinból készült áruk például:

| i) | Kis méretű korongok biliárddákóhegyhez. |
| --- | --- |

i)

Kis méretű korongok biliárddákóhegyhez.

| ii) | Kapszulák gyógyszeripari termékekhez és mechanikus öngyújtóhoz.” |
| --- | --- |

ii)

Kapszulák gyógyszeripari termékekhez és mechanikus öngyújtóhoz.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ex 9602 00 00 | Nem kemény megmunkált zselatin (a 3503 vtsz. alá tartozó zselatin kivételével) és ebből készült áru. | Nem kemény zselatinból készült, élelmiszernek vagy állateledelnek szánt üres kapszulák; az állateledelek tekintetében a vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 5. sora határozza meg.” |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

ex 9602 00 00

Nem kemény megmunkált zselatin (a 3503 vtsz. alá tartozó zselatin kivételével) és ebből készült áru.

Nem kemény zselatinból készült, élelmiszernek vagy állateledelnek szánt üres kapszulák; az állateledelek tekintetében a vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete I. fejezete 1. szakasza 1. táblázatának 5. sora határozza meg.”

97. ÁRUCSOPORT

Művészeti tárgyak, gyűjteménydarabok és régiségek

Művészeti tárgyak, gyűjteménydarabok és régiségek

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

Részlet a harmonizált rendszerhez kiadott magyarázó megjegyzésekből

| „A) | Állattani, növénytani, ásványtani vagy anatómiai értékű gyűjtemény és gyűjteménydarab, úgymint:







  (1) | Bármely fajhoz tartozó állatok teteme, szárazon vagy folyadékban tartósítva; kitömött állatok gyűjteményekhez. |
| --- | --- | --- |

„A)

Állattani, növénytani, ásványtani vagy anatómiai értékű gyűjtemény és gyűjteménydarab, úgymint:

Állattani, növénytani, ásványtani vagy anatómiai értékű gyűjtemény és gyűjteménydarab, úgymint:

(1)

Bármely fajhoz tartozó állatok teteme, szárazon vagy folyadékban tartósítva; kitömött állatok gyűjteményekhez.

| (2) | Kifújt vagy kiszívott tojások; rovarok dobozban, keretben stb. (a foglalatban levő ékszerutánzatok vagy apró díszítőtárgyak kivételével); üres kagylóhéj, az ipari felhasználásra alkalmas kivételével. |
| --- | --- |

(2)

Kifújt vagy kiszívott tojások; rovarok dobozban, keretben stb. (a foglalatban levő ékszerutánzatok vagy apró díszítőtárgyak kivételével); üres kagylóhéj, az ipari felhasználásra alkalmas kivételével.

| (3) | Magok vagy palánták, szárítva vagy folyadékban tartósítva; növénygyűjtemények. |
| --- | --- |

(3)

Magok vagy palánták, szárítva vagy folyadékban tartósítva; növénygyűjtemények.

| (4) | Ásványok (a 71. árucsoportba tartozó drágakövek vagy féldrágakövek kivételével); kövületdarabok. |
| --- | --- |

(4)

Ásványok (a 71. árucsoportba tartozó drágakövek vagy féldrágakövek kivételével); kövületdarabok.

| (5) | Oszteológiai darabok (csontvázak, koponyák, csontok). |
| --- | --- |

(5)

Oszteológiai darabok (csontvázak, koponyák, csontok).

| (6) | Anatómiai és patológiai darabok.” |
| --- | --- |

(6)

Anatómiai és patológiai darabok.”

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex97050000 | Állattani, növénytani, ásványtani, anatómiai, történelmi értékű, archeológiai, paleontológiai, etnográfiai vagy numizmatikai gyűjtemény és gyűjteménydarab | Kizárólag állati eredetű termékek.
  Kivéve a szobahőmérsékleten történő tartósítást biztosító teljes állatpreparációs kezelésen átesett állatfajok vadásztrófeái és egyéb preparátumai.
  Kivéve a patás állatoktól és a madaraktól eltérő fajok vadásztrófeái és egyéb preparátumai (kezelve vagy kezeletlenül).
  A vadásztrófeákra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 6. sora határozza meg. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex97050000

Állattani, növénytani, ásványtani, anatómiai, történelmi értékű, archeológiai, paleontológiai, etnográfiai vagy numizmatikai gyűjtemény és gyűjteménydarab

Kizárólag állati eredetű termékek.

Kivéve a szobahőmérsékleten történő tartósítást biztosító teljes állatpreparációs kezelésen átesett állatfajok vadásztrófeái és egyéb preparátumai.

Kivéve a patás állatoktól és a madaraktól eltérő fajok vadásztrófeái és egyéb preparátumai (kezelve vagy kezeletlenül).

A vadásztrófeákra vonatkozó különleges követelményeket a 142/2011/EU rendelet XIV. melléklete II. fejezete 1. szakasza 2. táblázatának 6. sora határozza meg.

99. ÁRUCSOPORT

Speciális KN-kódok

Speciális KN-kódok

Bizonyos különleges árumozgásokhoz tartozó statisztikai kódok

Bizonyos különleges árumozgásokhoz tartozó statisztikai kódok

Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

Ebbe az árucsoportba olyan áruk tartoznak, amelyek harmadik országokból származnak, és amelyeket T1 árutovábbítási eljárás keretében az Európai Unió területén hajó- vagy légijármű-rakománynak szánnak.

| KN-kód | Leírás | Leírás és magyarázat |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Ex 9930 24 00 | A KN 1–24. árucsoportjai alá tartozó, hajó- vagy légijármű-rakománynak szánt áruk. | Az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) 21. és 29. cikke szerint hajórakománynak szánt állati eredetű termékek. |
| Ex 9930 99 00 | Más árucsoportba besorolt, hajó- vagy légijármű-rakománynak szánt áruk. | Az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 21. és 29. cikke szerint a hajók ellátmányozására szánt állati eredetű termékek. |

KN-kód

KN-kód

Leírás

Leírás

Leírás és magyarázat

Leírás és magyarázat

(1)

(1)

(2)

(2)

(3)

(3)

Ex 9930 24 00

A KN 1–24. árucsoportjai alá tartozó, hajó- vagy légijármű-rakománynak szánt áruk.

Az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) 21. és 29. cikke szerint hajórakománynak szánt állati eredetű termékek.

10

Ex 9930 99 00

Más árucsoportba besorolt, hajó- vagy légijármű-rakománynak szánt áruk.

Az (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 21. és 29. cikke szerint a hajók ellátmányozására szánt állati eredetű termékek.

---

(1)  A Bizottság 142/2011/EU rendelete (2011. február 25.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról szóló 1069/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint a 97/78/EK tanácsi irányelvnek az egyes minták és tételek határon történő állategészségügyi ellenőrzése alóli, az irányelv szerinti mentesítése tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 54., 2011.2.26., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/630 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. február 16.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a határállomásokon végzett hatósági ellenőrzések alól mentesített egyes árukategóriák tekintetében történő kiegészítéséről és a 2007/275/EK bizottsági határozat módosításáról (HL L 132, 2021.X.X., 17 o.).

2

(3)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 87/369/EGK határozata (1987. április 7.) az összehangolt áruleíró és kódrendszerről szóló nemzetközi egyezmény és az azt módosító jegyzőkönyv megkötéséről (HL L 198., 1987.7.20., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata (HL C 119., 2019.3.29., 1. o.), utólagos módosításokkal.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1069/2009/EK rendelete (2009. október 21.) a nem emberi fogyasztásra szánt állati melléktermékekre és a belőlük származó termékekre vonatkozó egészségügyi szabályok megállapításáról és az 1774/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (állati melléktermékekre vonatkozó rendelet) (HL L 300., 2009.11.14., 1. o.).

6

(7)  (1) A Bizottság 1125/2006/EK rendelete (2006. július 21.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról (HL L 200., 2006.7.22., 3. o.).

7

1

(8)  Tanács 93/42/EGK irányelve (1993. június 14.) az orvostechnikai eszközökről (HL L 169., 1993.7.12., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/79/EK irányelve (1998. október 27.) az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről (HL L 331., 1998.12.7., 1. o.).

9

in vitro

(10)  A Bizottság (EU) 2019/2124 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. október 10.) az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Unión keresztül történő átszállítás, átrakodás és továbbszállítás alatt álló állat- és áruszállítmányokra vonatkozó hatósági ellenőrzések tekintetében történő kiegészítéséről, valamint a 798/2008/EK, az 1251/2008/EK, a 119/2009/EK, a 206/2010/EU, a 605/2010/EU, a 142/2011/EU, a 28/2012/EU bizottsági rendelet, az (EU) 2016/759 bizottsági végrehajtási rendelet és a 2007/777/EK bizottsági határozat módosításáról (HL L 321., 2019.12.12., 73. o.).

10

---

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/63

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/633 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 14.)

a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: a Kínát érintő eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1187/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Dömpingellenes vizsgálat (a továbbiakban: a Kínát érintő eredeti vizsgálat) lefolytatását követően a Tanács az 1187/2008/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára.

2

| (2) | 2015 januárjában az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2015/83 végrehajtási rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: előző hatályvesztési felülvizsgálat). |
| --- | --- |

(2)

2015 januárjában az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) az (EU) 2015/83 végrehajtási rendelettel (3) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: előző hatályvesztési felülvizsgálat).

3

| (3) | 2015 januárjában a Bizottság az (EU) 2015/84 rendelettel (4) dömpingellenes vámot vetett ki az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára (a továbbiakban: az Indonéziát érintő eredeti vizsgálat). |
| --- | --- |

(3)

2015 januárjában a Bizottság az (EU) 2015/84 rendelettel (4) dömpingellenes vámot vetett ki az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára (a továbbiakban: az Indonéziát érintő eredeti vizsgálat).

4

| (4) | A jelenleg hatályos dömpingellenes vámtételek 33,8 % és 36,5 % között mozognak az eredeti vizsgálatban együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatal esetében, és 39,7 %-osak az összes többi kínai vállalattól származó behozatal esetében. Indonézia esetében a jelenleg hatályos dömpingellenes vámtételek 7,2 % és 13,3 % között mozognak az eredeti vizsgálatban együttműködő indonéziai exportáló gyártóktól származó behozatal esetében, és 28,4 %-osak az összes többi indonéziai vállalattól származó behozatal esetében. |
| --- | --- |

(4)

A jelenleg hatályos dömpingellenes vámtételek 33,8 % és 36,5 % között mozognak az eredeti vizsgálatban együttműködő exportáló gyártóktól származó behozatal esetében, és 39,7 %-osak az összes többi kínai vállalattól származó behozatal esetében. Indonézia esetében a jelenleg hatályos dömpingellenes vámtételek 7,2 % és 13,3 % között mozognak az eredeti vizsgálatban együttműködő indonéziai exportáló gyártóktól származó behozatal esetében, és 28,4 %-osak az összes többi indonéziai vállalattól származó behozatal esetében.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (5) | A dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló két értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatra irányuló két kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(5)

A dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló két értesítés (5) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatra irányuló két kérelem érkezett.

5

| (6) | Mindkét kérelmet 2019. október 21-én nyújtotta be az Ajinomoto Foods Europe S.A.S. (a továbbiakban: kérelmező), amelynek termelése a nátrium-glutamát teljes uniós termelésének 100 %-át teszi ki. A kérelmek azon az indokláson alapultak, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna (6). |
| --- | --- |

(6)

Mindkét kérelmet 2019. október 21-én nyújtotta be az Ajinomoto Foods Europe S.A.S. (a továbbiakban: kérelmező), amelynek termelése a nátrium-glutamát teljes uniós termelésének 100 %-át teszi ki. A kérelmek azon az indokláson alapultak, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna (6).

6

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (7) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt nyomán megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság a Kínából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2020. január 21-én hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(7)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt nyomán megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság a Kínából és Indonéziából (a továbbiakban: érintett országok) származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján 2020. január 21-én hatályvesztési felülvizsgálatot indított. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7) (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7

1.4.   A kijátszás feltárását célzó párhuzamos vizsgálat

| (8) | A Bizottság 2020. február 19-én az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indított a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszására vonatkozóan, és az érintett behozatalokra nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be (8). A vizsgálat megindítására az Ajinomoto Foods Europe S.A.S. által benyújtott kérelmet követően került sor, amely vállalat egyben a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatok kérelmezője is. Az intézkedések esetleges kijátszása tekintetében vizsgált termék a nátrium-glutamát olyan keverékben vagy oldatban, amelynek száraz tömegben kifejezett nátrium-glutamát-tartalma legalább 50 %. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság 2020. február 19-én az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indított a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes intézkedések lehetséges kijátszására vonatkozóan, és az érintett behozatalokra nyilvántartásbavételi kötelezettséget vezetett be (8). A vizsgálat megindítására az Ajinomoto Foods Europe S.A.S. által benyújtott kérelmet követően került sor, amely vállalat egyben a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatok kérelmezője is. Az intézkedések esetleges kijátszása tekintetében vizsgált termék a nátrium-glutamát olyan keverékben vagy oldatban, amelynek száraz tömegben kifejezett nátrium-glutamát-tartalma legalább 50 %.

8

| (9) | A vizsgálat megállapította, hogy a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó meglévő intézkedéseket a vizsgált termék behozatalával kijátsszák. Az (EU) 2020/1427 (9) rendelettel a Bizottság kiterjesztette a hatályban lévő intézkedéseket a Kínából származó nátrium-glutamát olyan keverékeire vagy oldataira, amelyekben a száraz tömegben kifejezett nátrium-glutamát-tartalom legalább 50 %. |
| --- | --- |

(9)

A vizsgálat megállapította, hogy a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó meglévő intézkedéseket a vizsgált termék behozatalával kijátsszák. Az (EU) 2020/1427 (9) rendelettel a Bizottság kiterjesztette a hatályban lévő intézkedéseket a Kínából származó nátrium-glutamát olyan keverékeire vagy oldataira, amelyekben a száraz tömegben kifejezett nátrium-glutamát-tartalom legalább 50 %.

9

1.5.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (10) | A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2019. január 1-jétől 2019. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. (10) |
| --- | --- |

(10)

A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2019. január 1-jétől 2019. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. (10)

10

1.6.   Érdekelt felek

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, a nátrium-glutamát ismert kínai és indonéziai gyártóit, az érintett országok hatóságait, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, a nátrium-glutamát ismert kínai és indonéziai gyártóit, az érintett országok hatóságait, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (12) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

1.6.1.   Mintavétel

| (13) | Figyelembe véve az érintett országokban működő gyártók, valamint az uniós független importőrök nyilvánvalóan nagy számát, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet a gyártók és a független importőrök körében. |
| --- | --- |

(13)

Figyelembe véve az érintett országokban működő gyártók, valamint az uniós független importőrök nyilvánvalóan nagy számát, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet a gyártók és a független importőrök körében.

1.6.1.1.   Mintavétel a Kínai Népköztársaságban és Indonéziában működő gyártók körében

| (14) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában és Indonéziában működő összes gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak és Indonéziának az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában és Indonéziában működő összes gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak és Indonéziának az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (15) | A Kínában működő exportáló gyártók közül kettő nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. A Bizottság felkérte ezeket a vállalatokat, hogy vegyenek részt a vizsgálatban, és kérdőíveket küldött a részükre. Tekintettel az alacsony számra, a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és az összes érdekelt felet az aktához fűzött feljegyzéssel tájékoztatta. |
| --- | --- |

(15)

A Kínában működő exportáló gyártók közül kettő nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. A Bizottság felkérte ezeket a vállalatokat, hogy vegyenek részt a vizsgálatban, és kérdőíveket küldött a részükre. Tekintettel az alacsony számra, a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és az összes érdekelt felet az aktához fűzött feljegyzéssel tájékoztatta.

| (16) | A Bizottság értesítette Kína képviseletét, hogy a két kínai exportáló gyártó nem kellő mértékű együttműködése miatt az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ennek megfelelően Kína tekintetében a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapításait. Erre az értesítésre nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság értesítette Kína képviseletét, hogy a két kínai exportáló gyártó nem kellő mértékű együttműködése miatt az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ennek megfelelően Kína tekintetében a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapításait. Erre az értesítésre nem érkezett észrevétel.

| (17) | Egyetlen indonéziai exportáló gyártó sem jelentkezett. Mindazonáltal a nátrium-glutamátot előállító és az indonéziai belföldi piacon értékesítő indonéziai vállalatok egyik csoportja (a továbbiakban: együttműködő indonéziai gyártók csoportja) benyújtotta a mintavételi űrlapokat. Ezek a vállalatok nem exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. A Bizottság felkérte ezeket a vállalatokat, hogy vegyenek részt a vizsgálatban, és kérdőíveket küldött a részükre. |
| --- | --- |

(17)

Egyetlen indonéziai exportáló gyártó sem jelentkezett. Mindazonáltal a nátrium-glutamátot előállító és az indonéziai belföldi piacon értékesítő indonéziai vállalatok egyik csoportja (a továbbiakban: együttműködő indonéziai gyártók csoportja) benyújtotta a mintavételi űrlapokat. Ezek a vállalatok nem exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. A Bizottság felkérte ezeket a vállalatokat, hogy vegyenek részt a vizsgálatban, és kérdőíveket küldött a részükre.

| (18) | A Bizottság értesítette Indonézia képviseletét, hogy az Indonéziában működő gyártók, illetve exportáló gyártók nem kellő mértékű együttműködése miatt az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ennek megfelelően az Indonéziában működő gyártók, illetve exportáló gyártók tekintetében a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapításait. Erre az értesítésre nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság értesítette Indonézia képviseletét, hogy az Indonéziában működő gyártók, illetve exportáló gyártók nem kellő mértékű együttműködése miatt az alaprendelet 18. cikkét kívánja alkalmazni, és ennek megfelelően az Indonéziában működő gyártók, illetve exportáló gyártók tekintetében a rendelkezésre álló tényekre fogja alapozni a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapításait. Erre az értesítésre nem érkezett észrevétel.

1.6.1.2.   Mintavétel az importőrök körében

| (19) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (20) | A független importőrök közül négy nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. A Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és hogy minden jelentkező független importőrt megvizsgál. Mind a négy független importőr teljes mértékben együttműködött, azaz hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be. |
| --- | --- |

(20)

A független importőrök közül négy nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. A Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és hogy minden jelentkező független importőrt megvizsgál. Mind a négy független importőr teljes mértékben együttműködött, azaz hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be.

1.6.2.   A kérdőívre adott válaszok

| (21) | A nátrium-glutamátot előállító együttműködő indonéziai gyártók csoportjától, az egyetlen uniós gyártótól és négy független importőrtől érkezett teljesen kitöltött kérdőív. |
| --- | --- |

(21)

A nátrium-glutamátot előállító együttműködő indonéziai gyártók csoportjától, az egyetlen uniós gyártótól és négy független importőrtől érkezett teljesen kitöltött kérdőív.

| (22) | A Bizottság az összes olyan kínai gyártót, illetve exportáló gyártót felkérte az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív kitöltésére, amely jelentkezett és rendelkezésre bocsátotta a mintavétellel kapcsolatban kért információkat. Az eljárás megindításakor a kérdőív egy példányát elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság az összes olyan kínai gyártót, illetve exportáló gyártót felkérte az exportáló gyártók számára összeállított kérdőív kitöltésére, amely jelentkezett és rendelkezésre bocsátotta a mintavétellel kapcsolatban kért információkat. Az eljárás megindításakor a kérdőív egy példányát elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján.

| (23) | A kínai gyártók, illetve exportáló gyártók nem válaszoltak a kérdőívre. A (15) és a (16) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság értesítette a vizsgálat megindítása után jelentkező két kínai gyártót, illetve exportáló gyártót arról, hogy alkalmazni kívánja az alaprendelet 18. cikkét, és ezért ténymegállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza, amelyek az érintett fél számára esetleg kevésbé lesznek kedvezőek. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(23)

A kínai gyártók, illetve exportáló gyártók nem válaszoltak a kérdőívre. A (15) és a (16) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság értesítette a vizsgálat megindítása után jelentkező két kínai gyártót, illetve exportáló gyártót arról, hogy alkalmazni kívánja az alaprendelet 18. cikkét, és ezért ténymegállapításait a rendelkezésre álló tényekre alapozza, amelyek az érintett fél számára esetleg kevésbé lesznek kedvezőek. Észrevétel nem érkezett.

| (24) | A vizsgálatban tehát sem a kínai, sem az indonéziai gyártók, illetve exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést. Azonban, ahogy a (17) preambulumbekezdés említi, a nátrium-glutamátot gyártó és az indonéziai belföldi piacon értékesítő, ám az unióba nem exportáló indonéziai vállalatok egy csoportja együttműködött. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálatban tehát sem a kínai, sem az indonéziai gyártók, illetve exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést. Azonban, ahogy a (17) preambulumbekezdés említi, a nátrium-glutamátot gyártó és az indonéziai belföldi piacon értékesítő, ám az unióba nem exportáló indonéziai vállalatok egy csoportja együttműködött.

1.6.3.   Igazolás

| (25) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: Covid19-ről szóló közlemény) (11) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni az összes vállalat telephelyein. Ehelyett a Bizottság videokonferencia útján távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán:






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franciaország (a továbbiakban: AFE), |
| --- | --- | --- |

(25)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: Covid19-ről szóló közlemény) (11) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni az összes vállalat telephelyein. Ehelyett a Bizottság videokonferencia útján távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán:

11

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Franciaország (a továbbiakban: AFE),

| — | az indonéziai együttműködő gyártók csoportja, |
| --- | --- |

—

az indonéziai együttműködő gyártók csoportja,

| — | PT Ajinomoto Indonesia, Indonézia, |
| --- | --- |

—

PT Ajinomoto Indonesia, Indonézia,

| — | PT Ajinomoto Sales Indonesia, Indonézia. |
| --- | --- |

—

PT Ajinomoto Sales Indonesia, Indonézia.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (26) | Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az (1)–(4) preambulumbekezdésben említett korábbi vizsgálatok tárgyát képező termékkel, nevezetesen a Kínából és az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alá tartozó mononátrium-glutamáttal (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszeripari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez. |
| --- | --- |

(26)

Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az (1)–(4) preambulumbekezdésben említett korábbi vizsgálatok tárgyát képező termékkel, nevezetesen a Kínából és az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alá tartozó mononátrium-glutamáttal (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszeripari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez.

| (27) | Elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő. |
| --- | --- |

(27)

Elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő.

2.2.   A hasonló termék

| (28) | Amint az (1)–(4) preambulumbekezdésben említett eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(28)

Amint az (1)–(4) preambulumbekezdésben említett eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, és |
| --- | --- |

—

az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, és

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (29) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(29)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Előzetes megjegyzések

| (30) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából és/vagy Indonéziából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(30)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából és/vagy Indonéziából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.1.   Kína

| (31) | A vizsgálatban egyetlen kínai gyártó, illetve exportáló gyártó sem tanúsított együttműködést. Nem nyújtottak be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett állítólagos jelentős torzulásokkal kapcsolatos információt, illetve az ilyen információt alátámasztó bizonyítékot. Hasonlóképpen, a (23) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai exportáló gyártók egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(31)

A vizsgálatban egyetlen kínai gyártó, illetve exportáló gyártó sem tanúsított együttműködést. Nem nyújtottak be az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett állítólagos jelentős torzulásokkal kapcsolatos információt, illetve az ilyen információt alátámasztó bizonyítékot. Hasonlóképpen, a (23) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai exportáló gyártók egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (32) | A kínai kormány nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, továbbá nem tett észrevételt a kérelmezőtől származó és az ügy irataiban foglalt bizonyítékokra, ideértve azokat is, amelyek a piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól összeállított bizottsági szolgálati munkadokumentumban (a továbbiakban: jelentés) (12) szerepelnek. |
| --- | --- |

(32)

A kínai kormány nem nyújtott be kitöltött kérdőívet, továbbá nem tett észrevételt a kérelmezőtől származó és az ügy irataiban foglalt bizonyítékokra, ideértve azokat is, amelyek a piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól összeállított bizottsági szolgálati munkadokumentumban (a továbbiakban: jelentés) (12) szerepelnek.

12

| (33) | Emiatt az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a (36)–(135) preambulumbekezdésben megfogalmazott ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat és Globális Kereskedelmi Atlasz (Global Trade Atlas, a továbbiakban: GTA) adatai. |
| --- | --- |

(33)

Emiatt az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a (36)–(135) preambulumbekezdésben megfogalmazott ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat és Globális Kereskedelmi Atlasz (Global Trade Atlas, a továbbiakban: GTA) adatai.

3.1.2.   Indonézia

| (34) | A (17) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően Indonéziában egy exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat folyamán. Együttműködött viszont a belföldi piacon és más harmadik országok piacain értékesítő indonéziai gyártók egy csoportja. |
| --- | --- |

(34)

A (17) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően Indonéziában egy exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat folyamán. Együttműködött viszont a belföldi piacon és más harmadik országok piacain értékesítő indonéziai gyártók egy csoportja.

| (35) | Emiatt az alaprendelet 18. cikkeének megfelelően a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a (137)–(144) preambulumbekezdésben megfogalmazott ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat és a GTA adatai, továbbá – amint azt a (21) preambulumbekezdés kifejti – az együttműködő indonéziai gyártók által benyújtott adatok. |
| --- | --- |

(35)

Emiatt az alaprendelet 18. cikkeének megfelelően a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban a (137)–(144) preambulumbekezdésben megfogalmazott ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat és a GTA adatai, továbbá – amint azt a (21) preambulumbekezdés kifejti – az együttműködő indonéziai gyártók által benyújtott adatok.

3.2.   A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

3.2.1.   Kína

| (36) | Az Eurostat statisztikai adatai szerint a felülvizsgálati időszakban 3 500 tonna nátrium-glutamátot importáltak Kínából, ami az uniós piaci részesedés [4–7] %-ának felel meg (13). A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(36)

Az Eurostat statisztikai adatai szerint a felülvizsgálati időszakban 3 500 tonna nátrium-glutamátot importáltak Kínából, ami az uniós piaci részesedés [4–7] %-ának felel meg (13). A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban.

13

3.2.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából származó behozatalával összefüggésben.

| (37) | mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn a Kína esetében, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindította a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(37)

mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn a Kína esetében, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének figyelembevételével megindította a vizsgálatot.

| (38) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá a határidőn belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány. |
| --- | --- |

(38)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá a határidőn belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány.

az Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (39) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján ideiglenesen Thaiföldet választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(39)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján ideiglenesen Thaiföldet választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (40) | A Bizottság 2020. február 21-én feljegyzésben (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés) tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához használni kíván abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazása. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket felhasználnak a nátrium-glutamát előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság kifejezte azt a szándékát, hogy Thaiföldet vagy Malajziát választja ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket ezzel kapcsolatban. Csak a kérelmezőtől érkezett észrevétel. A Bizottság támogatta Thaiföld kiválasztását, mivel ott magasabb a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal rendelkező vállalatok száma. Észrevételeiben a kérelmező azt is kérte, hogy az alkalmas vállalatok adatait átlagolják annak érdekében, hogy az egyetlen vállalatra vonatkozó információkon alapuló adatok felhasználásához képest jobb és szilárdabb alapot nyújtsanak a Bizottság döntéseihez. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság 2020. február 21-én feljegyzésben (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés) tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához használni kíván abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazása. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket felhasználnak a nátrium-glutamát előállításához. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság kifejezte azt a szándékát, hogy Thaiföldet vagy Malajziát választja ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket ezzel kapcsolatban. Csak a kérelmezőtől érkezett észrevétel. A Bizottság támogatta Thaiföld kiválasztását, mivel ott magasabb a nyilvánosan hozzáférhető adatokkal rendelkező vállalatok száma. Észrevételeiben a kérelmező azt is kérte, hogy az alkalmas vállalatok adatait átlagolják annak érdekében, hogy az egyetlen vállalatra vonatkozó információkon alapuló adatok felhasználásához képest jobb és szilárdabb alapot nyújtsanak a Bizottság döntéseihez.

| (41) | A Bizottság 2020. április 8-án feljegyzésben (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzés) tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához használni kíván Thaiföld mint reprezentatív ország esetében akkor, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazása. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a reprezentatív országban működő nátrium-glutamát-gyártók közül a következő öt vállalat kapcsán rendelkezésre álló adatok alapján állapítja meg:






  (1) | Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd; |
| --- | --- | --- |

(41)

A Bizottság 2020. április 8-án feljegyzésben (a továbbiakban: a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzés) tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához használni kíván Thaiföld mint reprezentatív ország esetében akkor, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazása. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a reprezentatív országban működő nátrium-glutamát-gyártók közül a következő öt vállalat kapcsán rendelkezésre álló adatok alapján állapítja meg:

(1)

Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd;

| (2) | Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos); |
| --- | --- |

(2)

Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos);

| (3) | Thai Churos; |
| --- | --- |

(3)

Thai Churos;

| (4) | Thai Foods International Co. Ltd; |
| --- | --- |

(4)

Thai Foods International Co. Ltd;

| (5) | KT MSG. |
| --- | --- |

(5)

KT MSG.

| (42) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, de csak egy importőrtől kapott észrevételeket, amely támogatta Thaiföld reprezentatív országként való kiválasztását. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére, de csak egy importőrtől kapott észrevételeket, amely támogatta Thaiföld reprezentatív országként való kiválasztását.

3.2.2.1.   Rendes érték

| (43) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint
  „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.” |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint
  „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.”

„[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.”

| (44) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban
  „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”
  , továbbá annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  (az igazgatási, értékesítési és általános költségekre a továbbiakban az SGA-költségek fordulattal hivatkozunk). |
| --- | --- |

(44)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban
  „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”
  , továbbá annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  (az igazgatási, értékesítési és általános költségekre a továbbiakban az SGA-költségek fordulattal hivatkozunk).

„[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”

„tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”

| (45) | Az alábbi (46)–(107) található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(45)

Az alábbi (46)–(107) található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.2.3.   A jelentős torzulások fennállása

3.2.3.1.   Bevezetés

| (46) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:







  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.” |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.”

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe.”

| (47) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (48) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint
  „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.” |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint
  „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

„[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

| (49) | E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (lásd a 12. lábjegyzetet), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például a vegyiparban és a kukoricafeldolgozás ágazatában). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat, amelyeknek a jelentés elválaszthatatlan részét képezte. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(49)

E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított egy országjelentést Kínáról (lásd a 12. lábjegyzetet), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például a vegyiparban és a kukoricafeldolgozás ágazatában). A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat, amelyeknek a jelentés elválaszthatatlan részét képezte. Észrevétel nem érkezett.

| (50) | A felülvizsgálati kérelem további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált a nátrium-glutamát-ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A kérelmező bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelését és értékesítését – legalábbis potenciálisan – érintik a jelentésben említett torzulások, különös tekintettel a nátrium-glutamát értékláncában (azaz a nátrium-glutamát-ágazatban és a nátrium-glutamát termeléséhez kapcsolódó ágazatokban, mindenekelőtt az inputágazatokban és a termelési tényezők terén) tapasztalható nagymértékű állami beavatkozásra. |
| --- | --- |

(50)

A felülvizsgálati kérelem további, a jelentésben foglaltakat kiegészítő bizonyítékokkal szolgált a nátrium-glutamát-ágazatban a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulásokkal kapcsolatban. A kérelmező bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelését és értékesítését – legalábbis potenciálisan – érintik a jelentésben említett torzulások, különös tekintettel a nátrium-glutamát értékláncában (azaz a nátrium-glutamát-ágazatban és a nátrium-glutamát termeléséhez kapcsolódó ágazatokban, mindenekelőtt az inputágazatokban és a termelési tényezők terén) tapasztalható nagymértékű állami beavatkozásra.

| (51) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében helyénvaló-e a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető, a jelentésben tételesen megjelölt forrásokból, nevezetesen kínai jogszabályokból, nyilvánosan közzétett hivatalos kínai szakpolitikai dokumentumokból, nemzetközi szervezetek jelentéseiből és szakemberek tanulmányaiból/szakcikkeiből származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások következtében helyénvaló-e a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető, a jelentésben tételesen megjelölt forrásokból, nevezetesen kínai jogszabályokból, nyilvánosan közzétett hivatalos kínai szakpolitikai dokumentumokból, nemzetközi szervezetek jelentéseiből és szakemberek tanulmányaiból/szakcikkeiből származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

| (52) | A (32) preambulumbekezdésben említett módon a kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A (23) preambulumbekezdésben említett módon a Kínában működő gyártók, illetve exportáló gyártók részéről nem volt együttműködés. Továbbá az érdekelt félnek minősülő kínai gyártók, illetve exportáló gyártók egyike sem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására vonatkozó bizonyítékokat, és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a szóban forgó ügyben történő alkalmazásának megfelelőségével kapcsolatos bizonyítékot. |
| --- | --- |

(52)

A (32) preambulumbekezdésben említett módon a kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A (23) preambulumbekezdésben említett módon a Kínában működő gyártók, illetve exportáló gyártók részéről nem volt együttműködés. Továbbá az érdekelt félnek minősülő kínai gyártók, illetve exportáló gyártók egyike sem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által a felülvizsgálati kérelemben ezek kiegészítéseképpen nyújtott, a jelentős torzulások fennállására vonatkozó bizonyítékokat, és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a szóban forgó ügyben történő alkalmazásának megfelelőségével kapcsolatos bizonyítékot.

3.2.3.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (53) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (14). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (15). |
| --- | --- |

(53)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (14). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (15).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

14

15

| (54) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (16) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(54)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe”. (16) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

16

| (55) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (17) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(55)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik. (17) A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

17

| (56) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Nemcsak a tervek kötelező volta miatt, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el és hatáskörüket azoknak megfelelően gyakorolják, a gazdasági szereplők kénytelenek követni a tervekben meghatározott prioritásokat (lásd még a 3.2.3.5. szakaszt) (18). |
| --- | --- |

(56)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Nemcsak a tervek kötelező volta miatt, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el és hatáskörüket azoknak megfelelően gyakorolják, a gazdasági szereplők kénytelenek követni a tervekben meghatározott prioritásokat (lásd még a 3.2.3.5. szakaszt) (18).

18

| (57) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.3.8. szakaszt) (19). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (20). |
| --- | --- |

(57)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a 3.2.3.8. szakaszt) (19). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (20).

19

20

| (58) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára (21). Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének (22). |
| --- | --- |

(58)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára (21). Ugyanígy a beruházások területén a kínai kormány jelentős mértékben ellenőrzi és befolyásolja mind az állami, mind a magánberuházások rendeltetését és méretét. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének (22).

21

22

| (59) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (23) |
| --- | --- |

(59)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez. (23)

23

3.2.3.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| (60) | Kínában az állam tulajdonában lévő, illetve ellenőrzése, irányítása és/vagy szakpolitikai felügyelete álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(60)

Kínában az állam tulajdonában lévő, illetve ellenőrzése, irányítása és/vagy szakpolitikai felügyelete álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (61) | Kína együttműködésének hiányában a Bizottság csak korlátozott információkkal rendelkezik a kínai nátrium-glutamát-ágazatban működő vállalatok tulajdonosi szerkezetéről. A három kínai vállalat közül, amelyet a kérelmező jelentős gyártóként megjelölt (mely állítást a Bizottság saját kutatásai alapján más források is megerősítettek) (24) egyik sem tűnik állami tulajdonban lévőnek. |
| --- | --- |

(61)

Kína együttműködésének hiányában a Bizottság csak korlátozott információkkal rendelkezik a kínai nátrium-glutamát-ágazatban működő vállalatok tulajdonosi szerkezetéről. A három kínai vállalat közül, amelyet a kérelmező jelentős gyártóként megjelölt (mely állítást a Bizottság saját kutatásai alapján más források is megerősítettek) (24) egyik sem tűnik állami tulajdonban lévőnek.

24

| (62) | A Bizottság azonban megállapította, hogy az egyik jelentős exportáló gyártó, a Fufeng csoport a KKP-tagok és a helyi önkormányzatok támogatását élvezte, és hogy ez utóbbiak végezték a vállalatot érintő ügyek koordinációját. A vállalat hivatalos honlapján például a következők olvashatók a helyi önkormányzati képviselők hivatalos látogatásáról:
  „Beszédét követően Jiao Gangwei megemlítette azt a szénnel kapcsolatos problémát, amely az elmúlt két évben hátráltatta a vállalkozásokat. Hangsúlyozta, hogy a zhalantuni városi pártbizottság és kormány biztosítja a koordinációt a kérdésben. [...] Liu Qifan küldöttsége folytatta a tájékozódást a vállalat társadalmi hozzájárulásairól, pártépítő munkájáról és a nátrium-glutamátról [...]. Liu Qifan emellett méltatta, hogy a globális árakra milyen hatást gyakorolt az, hogy a Fufeng megkezdte a kiváló minőségű aminosavak nagy mennyiségben történő gyártását. Liu Qifan elismerően szólt a vállalat pártépítő munkájáról is. Végül így szólt a küldöttséghez: »Ez egy vezető vállalat, és máshol nincsenek ilyen jó projektek. A kormánynak ezt támogatnia kell.« Liu titkár háromszor ismételte meg, hogy a kormánynak támogatnia kell a vállalatot. Továbbá támogatásáról biztosította a vállalatot, amikor kijelentette, hogy a vállalat helyzete Belső-Mongólia Autonóm Régió magas rangú vezetőinek azt az elhatározását tükrözi, hogy szolgáltatásorientált kormányt kívánnak kiépíteni.”
   (25) A helyi önkormányzat által nyújtott támogatás a Fufeng Heilongjiang Qiqiharban működő leányvállalatával kapcsolatban is érzékelhető, amint azt a qiqihari kormány honlapja is alátámasztja: „Annak érdekében, hogy megmutassák a vállalkozás erejét, növeljék belső erejét, kiterjesszék a harci szellemet, és köszönetet mondjanak a helyi önkormányzatnak a csoport leányvállalata, a Qiqiang Fufeng Biotechnology Co., Ltd részére nyújtott hathatós támogatásért, a Fufeng csoport megalapításának 20. évfordulója alkalmából július 26-án délután a qiqihari Wanda Jiahua Hotelben »Új kiindulási pont, új utazás, új álom« címmel médiatalálkozót rendeztek.”
   (26) A vállalatcsoport honlapján szerepelő alábbi nyilatkozatban a Bizottság további bizonyítékokat talált arra, hogy a Fufeng kapcsolatban áll a KKP-vel és arra, hogy a helyi önkormányzatok támogatást és iránymutatást adnak a Fufengnek: „
  2019. december 7-én a qiqihari városi pártbizottság titkárhelyettese és Li Yugang polgármester ellátogatott a Fufeng csoport székhelyére. Wang Yongshi polgármester-helyettes, Qi Xiaotong, a városi önkormányzat főtitkára, Ren Guangcai, az angangxi kerületi pártbizottság titkárhelyettese és polgármester, Li Yugang Jing alpolgármester és mások kísérték őt vizsgálat során. A látogatáson Li Xuechun igazgatótanácsi elnök és Zhao Qiang vezérigazgató is részt vett más vezetők társaságában. [...]
  A megbeszélés során Li polgármester kijelentette, hogy a mélyfeldolgozás és annak melléktermékei különösen fontos szerepet játszanak Qiqihar város jelenlegi ipari szerkezetében. A vállalat – mint a világ első aminosavgyártója – nagy segítséget nyújtott a helyi kukorica mélyfeldolgozásához. Az igazgatótanács elnöke megköszönte Li polgármesternek a látogatást, és a következőket mondta: »Qiqihar városa inkubátorszolgáltatásokat nyújtott a vállalatunknak. Ez nem csak városi szinten, hanem országos szinten is jelentős lépés. A vállalat a kormány gazdasági elgondolkodásának megfelelően folytatni fogja a külkereskedelem stabilizálását, a külföldi tőke stabilizálását, a beruházások stabilizálását és az elvárások. Folytatja a harcias szellem kiterjesztését, kihasználja saját előnyeit, és a közös fejlesztés érdekében folyamatosan együttműködik a helyi önkormányzattal«.”
   (27) Az alábbi sajtóközlemény is azt támasztja alá, hogy a Fufeng tevékenységei során követte az állami politikai célokat és ideológiát: „A Fufeng csoport reagált Xi Jinping elnök együttműködési kezdeményezéseire, amelyek az »Új selyemút gazdasági övezet« és a »21. századi tengeri selyemút« kiépítését célozták, és aktívan dolgozott az »övezet és az út« mentén fekvő országokkal kialakítandó partnerségen.” (28) |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság azonban megállapította, hogy az egyik jelentős exportáló gyártó, a Fufeng csoport a KKP-tagok és a helyi önkormányzatok támogatását élvezte, és hogy ez utóbbiak végezték a vállalatot érintő ügyek koordinációját. A vállalat hivatalos honlapján például a következők olvashatók a helyi önkormányzati képviselők hivatalos látogatásáról:
  „Beszédét követően Jiao Gangwei megemlítette azt a szénnel kapcsolatos problémát, amely az elmúlt két évben hátráltatta a vállalkozásokat. Hangsúlyozta, hogy a zhalantuni városi pártbizottság és kormány biztosítja a koordinációt a kérdésben. [...] Liu Qifan küldöttsége folytatta a tájékozódást a vállalat társadalmi hozzájárulásairól, pártépítő munkájáról és a nátrium-glutamátról [...]. Liu Qifan emellett méltatta, hogy a globális árakra milyen hatást gyakorolt az, hogy a Fufeng megkezdte a kiváló minőségű aminosavak nagy mennyiségben történő gyártását. Liu Qifan elismerően szólt a vállalat pártépítő munkájáról is. Végül így szólt a küldöttséghez: »Ez egy vezető vállalat, és máshol nincsenek ilyen jó projektek. A kormánynak ezt támogatnia kell.« Liu titkár háromszor ismételte meg, hogy a kormánynak támogatnia kell a vállalatot. Továbbá támogatásáról biztosította a vállalatot, amikor kijelentette, hogy a vállalat helyzete Belső-Mongólia Autonóm Régió magas rangú vezetőinek azt az elhatározását tükrözi, hogy szolgáltatásorientált kormányt kívánnak kiépíteni.”
   (25) A helyi önkormányzat által nyújtott támogatás a Fufeng Heilongjiang Qiqiharban működő leányvállalatával kapcsolatban is érzékelhető, amint azt a qiqihari kormány honlapja is alátámasztja: „Annak érdekében, hogy megmutassák a vállalkozás erejét, növeljék belső erejét, kiterjesszék a harci szellemet, és köszönetet mondjanak a helyi önkormányzatnak a csoport leányvállalata, a Qiqiang Fufeng Biotechnology Co., Ltd részére nyújtott hathatós támogatásért, a Fufeng csoport megalapításának 20. évfordulója alkalmából július 26-án délután a qiqihari Wanda Jiahua Hotelben »Új kiindulási pont, új utazás, új álom« címmel médiatalálkozót rendeztek.”
   (26) A vállalatcsoport honlapján szerepelő alábbi nyilatkozatban a Bizottság további bizonyítékokat talált arra, hogy a Fufeng kapcsolatban áll a KKP-vel és arra, hogy a helyi önkormányzatok támogatást és iránymutatást adnak a Fufengnek: „
  2019. december 7-én a qiqihari városi pártbizottság titkárhelyettese és Li Yugang polgármester ellátogatott a Fufeng csoport székhelyére. Wang Yongshi polgármester-helyettes, Qi Xiaotong, a városi önkormányzat főtitkára, Ren Guangcai, az angangxi kerületi pártbizottság titkárhelyettese és polgármester, Li Yugang Jing alpolgármester és mások kísérték őt vizsgálat során. A látogatáson Li Xuechun igazgatótanácsi elnök és Zhao Qiang vezérigazgató is részt vett más vezetők társaságában. [...]
  A megbeszélés során Li polgármester kijelentette, hogy a mélyfeldolgozás és annak melléktermékei különösen fontos szerepet játszanak Qiqihar város jelenlegi ipari szerkezetében. A vállalat – mint a világ első aminosavgyártója – nagy segítséget nyújtott a helyi kukorica mélyfeldolgozásához. Az igazgatótanács elnöke megköszönte Li polgármesternek a látogatást, és a következőket mondta: »Qiqihar városa inkubátorszolgáltatásokat nyújtott a vállalatunknak. Ez nem csak városi szinten, hanem országos szinten is jelentős lépés. A vállalat a kormány gazdasági elgondolkodásának megfelelően folytatni fogja a külkereskedelem stabilizálását, a külföldi tőke stabilizálását, a beruházások stabilizálását és az elvárások. Folytatja a harcias szellem kiterjesztését, kihasználja saját előnyeit, és a közös fejlesztés érdekében folyamatosan együttműködik a helyi önkormányzattal«.”
   (27) Az alábbi sajtóközlemény is azt támasztja alá, hogy a Fufeng tevékenységei során követte az állami politikai célokat és ideológiát: „A Fufeng csoport reagált Xi Jinping elnök együttműködési kezdeményezéseire, amelyek az »Új selyemút gazdasági övezet« és a »21. századi tengeri selyemút« kiépítését célozták, és aktívan dolgozott az »övezet és az út« mentén fekvő országokkal kialakítandó partnerségen.” (28)

„Beszédét követően Jiao Gangwei megemlítette azt a szénnel kapcsolatos problémát, amely az elmúlt két évben hátráltatta a vállalkozásokat. Hangsúlyozta, hogy a zhalantuni városi pártbizottság és kormány biztosítja a koordinációt a kérdésben. [...] Liu Qifan küldöttsége folytatta a tájékozódást a vállalat társadalmi hozzájárulásairól, pártépítő munkájáról és a nátrium-glutamátról [...]. Liu Qifan emellett méltatta, hogy a globális árakra milyen hatást gyakorolt az, hogy a Fufeng megkezdte a kiváló minőségű aminosavak nagy mennyiségben történő gyártását. Liu Qifan elismerően szólt a vállalat pártépítő munkájáról is. Végül így szólt a küldöttséghez: »Ez egy vezető vállalat, és máshol nincsenek ilyen jó projektek. A kormánynak ezt támogatnia kell.« Liu titkár háromszor ismételte meg, hogy a kormánynak támogatnia kell a vállalatot. Továbbá támogatásáról biztosította a vállalatot, amikor kijelentette, hogy a vállalat helyzete Belső-Mongólia Autonóm Régió magas rangú vezetőinek azt az elhatározását tükrözi, hogy szolgáltatásorientált kormányt kívánnak kiépíteni.”

25

Annak érdekében, hogy megmutassák a vállalkozás erejét, növeljék belső erejét, kiterjesszék a harci szellemet, és köszönetet mondjanak a helyi önkormányzatnak a csoport leányvállalata, a Qiqiang Fufeng Biotechnology Co., Ltd részére nyújtott hathatós támogatásért, a Fufeng csoport megalapításának 20. évfordulója alkalmából július 26-án délután a qiqihari Wanda Jiahua Hotelben »Új kiindulási pont, új utazás, új álom« címmel médiatalálkozót rendeztek.”

26

2019. december 7-én a qiqihari városi pártbizottság titkárhelyettese és Li Yugang polgármester ellátogatott a Fufeng csoport székhelyére. Wang Yongshi polgármester-helyettes, Qi Xiaotong, a városi önkormányzat főtitkára, Ren Guangcai, az angangxi kerületi pártbizottság titkárhelyettese és polgármester, Li Yugang Jing alpolgármester és mások kísérték őt vizsgálat során. A látogatáson Li Xuechun igazgatótanácsi elnök és Zhao Qiang vezérigazgató is részt vett más vezetők társaságában

[...]

A megbeszélés során Li polgármester kijelentette, hogy a mélyfeldolgozás és annak melléktermékei különösen fontos szerepet játszanak Qiqihar város jelenlegi ipari szerkezetében. A vállalat – mint a világ első aminosavgyártója – nagy segítséget nyújtott a helyi kukorica mélyfeldolgozásához. Az igazgatótanács elnöke megköszönte Li polgármesternek a látogatást, és a következőket mondta: »Qiqihar városa inkubátorszolgáltatásokat nyújtott a vállalatunknak. Ez nem csak városi szinten, hanem országos szinten is jelentős lépés. A vállalat a kormány gazdasági elgondolkodásának megfelelően folytatni fogja a külkereskedelem stabilizálását, a külföldi tőke stabilizálását, a beruházások stabilizálását és az elvárások. Folytatja a harcias szellem kiterjesztését, kihasználja saját előnyeit, és a közös fejlesztés érdekében folyamatosan együttműködik a helyi önkormányzattal«.”

27

A Fufeng csoport reagált Xi Jinping elnök együttműködési kezdeményezéseire, amelyek az »Új selyemút gazdasági övezet« és a »21. századi tengeri selyemút« kiépítését célozták, és aktívan dolgozott az »övezet és az út« mentén fekvő országokkal kialakítandó partnerségen

28

| (63) | A nátrium-glutamát három fő gyártója közül egy másik (a Ningxia Eppen) esetében a Bizottság megállapította, hogy a vállalat tevékenységei során az állam szakpolitikáit és a KKP ideológiáját hajtja végre, amint azt a Ningxiai Ipari és Kereskedelmi Szövetség kijelentette: „Az idei év eleje óta a Ningxia Eppen Biological Company a Kínai Kommunista Párt 18. nemzeti kongresszusának szellemét gondosan rendszerezte, átfogóan bevezette, alaposan tanulmányozta és a gyakorlatban alkalmazta, figyelembe véve a vállalat tényleges helyzetét, és a »két megerősítés, hat előny« elvének alkalmazására törekedve fokozta pártépítő tevékenységét, ami nagyban segítette a vállalat fejlődését.” (29) A vállalat emellett egy nemzeti technológiai központ létrehozásában is támogatták az állami hatóságok. Ningxia Hui Ipari és Információtechnológiai Minisztériuma szerint az ilyen központok megépítésének célja az, hogy a vállalatokat bizonyos szakpolitikai eredmények felé terelje: „Az innovációvezérelt fejlesztési stratégia végrehajtása, valamint a technológiai innovációs kapacitások megerősítését célzó iránymutatás és támogatás érdekében az Autonóm Régió Ipari és Információtechnológiai Minisztériuma határozottan támogatja a vállalkozástechnológiai központok létrehozását. [...] A vállalkozástechnológiai központok régiónk technológiai innovációjának főszereplőivé váltak. Erőteljes és hathatós technológiai támogatást nyújtanak régiónk iparának magas színvonalú fejlesztéséhez. [...] A Ningxia Eppen Company vállalkozástechnológiai központját 2006-ban hozták létre, és 2011-ben nemzeti szintű vállalati technológiai központként ismerték el. A technológiai központ folyamatos innováció révén vezető szerepet tölt be az ipar fejlődésében, és jelentős eredményeket ért el.”
   (30) |
| --- | --- |

(63)

A nátrium-glutamát három fő gyártója közül egy másik (a Ningxia Eppen) esetében a Bizottság megállapította, hogy a vállalat tevékenységei során az állam szakpolitikáit és a KKP ideológiáját hajtja végre, amint azt a Ningxiai Ipari és Kereskedelmi Szövetség kijelentette: „Az idei év eleje óta a Ningxia Eppen Biological Company a Kínai Kommunista Párt 18. nemzeti kongresszusának szellemét gondosan rendszerezte, átfogóan bevezette, alaposan tanulmányozta és a gyakorlatban alkalmazta, figyelembe véve a vállalat tényleges helyzetét, és a »két megerősítés, hat előny« elvének alkalmazására törekedve fokozta pártépítő tevékenységét, ami nagyban segítette a vállalat fejlődését.” (29) A vállalat emellett egy nemzeti technológiai központ létrehozásában is támogatták az állami hatóságok. Ningxia Hui Ipari és Információtechnológiai Minisztériuma szerint az ilyen központok megépítésének célja az, hogy a vállalatokat bizonyos szakpolitikai eredmények felé terelje: „Az innovációvezérelt fejlesztési stratégia végrehajtása, valamint a technológiai innovációs kapacitások megerősítését célzó iránymutatás és támogatás érdekében az Autonóm Régió Ipari és Információtechnológiai Minisztériuma határozottan támogatja a vállalkozástechnológiai központok létrehozását. [...] A vállalkozástechnológiai központok régiónk technológiai innovációjának főszereplőivé váltak. Erőteljes és hathatós technológiai támogatást nyújtanak régiónk iparának magas színvonalú fejlesztéséhez. [...] A Ningxia Eppen Company vállalkozástechnológiai központját 2006-ban hozták létre, és 2011-ben nemzeti szintű vállalati technológiai központként ismerték el. A technológiai központ folyamatos innováció révén vezető szerepet tölt be az ipar fejlődésében, és jelentős eredményeket ért el.”
   (30)

Az idei év eleje óta a Ningxia Eppen Biological Company a Kínai Kommunista Párt 18. nemzeti kongresszusának szellemét gondosan rendszerezte, átfogóan bevezette, alaposan tanulmányozta és a gyakorlatban alkalmazta, figyelembe véve a vállalat tényleges helyzetét, és a »két megerősítés, hat előny« elvének alkalmazására törekedve fokozta pártépítő tevékenységét, ami nagyban segítette a vállalat fejlődését

29

Az innovációvezérelt fejlesztési stratégia végrehajtása, valamint a technológiai innovációs kapacitások megerősítését célzó iránymutatás és támogatás érdekében az Autonóm Régió Ipari és Információtechnológiai Minisztériuma határozottan támogatja a vállalkozástechnológiai központok létrehozását. [...] A vállalkozástechnológiai központok régiónk technológiai innovációjának főszereplőivé váltak. Erőteljes és hathatós technológiai támogatást nyújtanak régiónk iparának magas színvonalú fejlesztéséhez. [...] A Ningxia Eppen Company vállalkozástechnológiai központját 2006-ban hozták létre, és 2011-ben nemzeti szintű vállalati technológiai központként ismerték el. A technológiai központ folyamatos innováció révén vezető szerepet tölt be az ipar fejlődésében, és jelentős eredményeket ért el.”

30

| (64) | A nátrium-glutamát előállításához szükséges alapanyagok beszállítóit illetően meg kell jegyezni, hogy – amint az a kérelmező beadványaiban szerepel és más források is megerősítik (31) – Kínában a nátrium-glutamát gyártásának fő nyersanyaga általában a kukoricakeményítő, és a termelési költségek jelentős részét ez teszi ki. Amint azt a Bizottság megállapította, a kukoricakeményítő legalább egy jelentős gyártója (a Cofco Biotech) állami tulajdonú vállalat, amely az állami tulajdonú eszközök felügyeleti és igazgatási bizottság (SASAC) felügyelete alatt áll (32). Az állami hatóságok több nagyobb kukoricakeményítő-gyártó közvetlen vagy közvetett részvényesei is egyben. Figyelemreméltó példa a Zhucheng Xingmao Corn Developing Co. Ltd kukoricakeményítő-gyártó, amelynek piaci részesedése 13,29 %-os (33). A vállalat részvényeinek 74 %-a a Zhucheng Foreign Trade Corp. tulajdonában van, amely viszont 26,54 %-ban Zhucheng City tulajdona. (34) |
| --- | --- |

(64)

A nátrium-glutamát előállításához szükséges alapanyagok beszállítóit illetően meg kell jegyezni, hogy – amint az a kérelmező beadványaiban szerepel és más források is megerősítik (31) – Kínában a nátrium-glutamát gyártásának fő nyersanyaga általában a kukoricakeményítő, és a termelési költségek jelentős részét ez teszi ki. Amint azt a Bizottság megállapította, a kukoricakeményítő legalább egy jelentős gyártója (a Cofco Biotech) állami tulajdonú vállalat, amely az állami tulajdonú eszközök felügyeleti és igazgatási bizottság (SASAC) felügyelete alatt áll (32). Az állami hatóságok több nagyobb kukoricakeményítő-gyártó közvetlen vagy közvetett részvényesei is egyben. Figyelemreméltó példa a Zhucheng Xingmao Corn Developing Co. Ltd kukoricakeményítő-gyártó, amelynek piaci részesedése 13,29 %-os (33). A vállalat részvényeinek 74 %-a a Zhucheng Foreign Trade Corp. tulajdonában van, amely viszont 26,54 %-ban Zhucheng City tulajdona. (34)

31

32

33

34

| (65) | Amint azt a kérelmező előadta, a nátrium-glutamátot kukoricakeményítő és ammónia felhasználásával járó kémiai folyamat során elállítják elő. A nátrium-glutamát gyártói tehát a kínai vegyipari ágazat aktív résztvevőinek is tekinthetők. Ezzel az ágazattal kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a nemzeti statisztikák szerint az állami tulajdonú vállalatok 2015-ben a vegyipari vállalatok teljes eszközállományának 52 %-át tették ki (35). Az állami tulajdonú vállalatok és különösen a nagy központi vállalatok hagyományosan meghatározó szerepet játszanak a kínai vegyiparban, mivel oligopóliummal rendelkeznek az upstream szakaszban, illetve a nyersanyagok terén, könnyen hozzáférnek a kormány által allokált erőforrásokhoz (pénzeszközök, hitelek, földterületek stb.), és képesek jelentősen befolyásolni a kormányzati döntéshozatalt. |
| --- | --- |

(65)

Amint azt a kérelmező előadta, a nátrium-glutamátot kukoricakeményítő és ammónia felhasználásával járó kémiai folyamat során elállítják elő. A nátrium-glutamát gyártói tehát a kínai vegyipari ágazat aktív résztvevőinek is tekinthetők. Ezzel az ágazattal kapcsolatban a Bizottság megállapította, hogy a nemzeti statisztikák szerint az állami tulajdonú vállalatok 2015-ben a vegyipari vállalatok teljes eszközállományának 52 %-át tették ki (35). Az állami tulajdonú vállalatok és különösen a nagy központi vállalatok hagyományosan meghatározó szerepet játszanak a kínai vegyiparban, mivel oligopóliummal rendelkeznek az upstream szakaszban, illetve a nyersanyagok terén, könnyen hozzáférnek a kormány által allokált erőforrásokhoz (pénzeszközök, hitelek, földterületek stb.), és képesek jelentősen befolyásolni a kormányzati döntéshozatalt.

35

| (66) | A fentiek kapcsán megjegyzendő, hogy a kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok (különösen az állami tulajdonú vagy az állami ellenőrzés alatt álló vállalatok) felett. Az állam – és sok tekintetben a KKP – nem csupán meghatározza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak vállalatoknál (különösen az állami tulajdonú vagy az állami ellenőrzés alatt álló vállalatoknál) történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen e vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és e vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte a vállalatok irányító szerveiben, a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalati struktúrákban (lásd még a 3.2.3.4. szakaszt), valamint az ágazat vállalati szerkezetének a formálása. (36) Az állami tulajdonú vagy az állami ellenőrzés alatt álló vállalatok esetében ez utóbbiak cserében különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). (37) A nátrium-glutamát értékláncában működő vállalkozások feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló jeleket részletesebben is ismerteti a 3.2.3.4. szakasz. |
| --- | --- |

(66)

A fentiek kapcsán megjegyzendő, hogy a kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok (különösen az állami tulajdonú vagy az állami ellenőrzés alatt álló vállalatok) felett. Az állam – és sok tekintetben a KKP – nem csupán meghatározza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak vállalatoknál (különösen az állami tulajdonú vagy az állami ellenőrzés alatt álló vállalatoknál) történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen e vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és e vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte a vállalatok irányító szerveiben, a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalati struktúrákban (lásd még a 3.2.3.4. szakaszt), valamint az ágazat vállalati szerkezetének a formálása. (36) Az állami tulajdonú vagy az állami ellenőrzés alatt álló vállalatok esetében ez utóbbiak cserében különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). (37) A nátrium-glutamát értékláncában működő vállalkozások feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló jeleket részletesebben is ismerteti a 3.2.3.4. szakasz.

36

37

| (67) | Tekintettel a kínai vegyipari értékláncokba történő kormányzati beavatkozás jelentős szintjére, arra, hogy egyes vezető kukoricakeményítő-gyártó vállalatok állami tulajdonban és állami ellenőrzés alatt állnak, valamint arra, hogy – amint azt a Bizottság megállapította – egyes vezető nátrium-glutamát-gyártók iránymutatást kapnak az államtól, támaszkodnak az állami támogatásra, és bizonyos esetekben a KKP ideológiáját hajtják végre, megállapítható, hogy még a felülvizsgálat tárgyát képező termék magántulajdonban álló gyártói sem működhetnek piaci feltételek mellett. A nátrium-glutamátot vagy az annak előállításához felhasznált alapanyagokat előállító vállalatokat közvetlenül vagy közvetve érinti a 3.2.3.5. szakaszban leírt szakpolitikai felügyelet és iránymutatás, függetlenül attól, hogy magántulajdonban vagy állami tulajdonban állnak-e. |
| --- | --- |

(67)

Tekintettel a kínai vegyipari értékláncokba történő kormányzati beavatkozás jelentős szintjére, arra, hogy egyes vezető kukoricakeményítő-gyártó vállalatok állami tulajdonban és állami ellenőrzés alatt állnak, valamint arra, hogy – amint azt a Bizottság megállapította – egyes vezető nátrium-glutamát-gyártók iránymutatást kapnak az államtól, támaszkodnak az állami támogatásra, és bizonyos esetekben a KKP ideológiáját hajtják végre, megállapítható, hogy még a felülvizsgálat tárgyát képező termék magántulajdonban álló gyártói sem működhetnek piaci feltételek mellett. A nátrium-glutamátot vagy az annak előállításához felhasznált alapanyagokat előállító vállalatokat közvetlenül vagy közvetve érinti a 3.2.3.5. szakaszban leírt szakpolitikai felügyelet és iránymutatás, függetlenül attól, hogy magántulajdonban vagy állami tulajdonban állnak-e.

3.2.3.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (68) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre is. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (38), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (39)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és tanúsítsanak pártfegyelmet (40)
  . Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (41) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazara kiterjedően érvényesülnek, így a közúti nátrium-glutamát gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(68)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre is. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (38), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (39)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és tanúsítsanak pártfegyelmet (40)
  . Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. (41) Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazara kiterjedően érvényesülnek, így a közúti nátrium-glutamát gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

38

39

40

.

41

| (69) | Példaként említhető, hogy több vezető nátrium-glutamát-gyártó esetében a KKP struktúrái és a vezetőség között személyi átfedések vannak. A Bizottság megállapította, hogy Li Xuechunt, a Fufeng csoport igazgatótanácsának elnökét 2013-ban ötéves időtartamra kinevezték a Linyi Városi Népi Gyűlés tagjává (42). Továbbá, amint az a (62) preambulumbekezdésben is szerepel, a vállalat a működését befolyásoló pártépítési tevékenységeknek ad otthont. |
| --- | --- |

(69)

Példaként említhető, hogy több vezető nátrium-glutamát-gyártó esetében a KKP struktúrái és a vezetőség között személyi átfedések vannak. A Bizottság megállapította, hogy Li Xuechunt, a Fufeng csoport igazgatótanácsának elnökét 2013-ban ötéves időtartamra kinevezték a Linyi Városi Népi Gyűlés tagjává (42). Továbbá, amint az a (62) preambulumbekezdésben is szerepel, a vállalat a működését befolyásoló pártépítési tevékenységeknek ad otthont.

42

| (70) | A Meihua csoport (a nátrium-glutamát három legnagyobb gyártójának egyike) esetében 2019-ben az igazgatótanács 12 tagja volt egyben KKP-tag is (43). A Bizottság emellett a következő bizonyítékokat találta, amelyek alátámasztják, hogy a Meihua pártépítő tevékenységeket végez és a KKP befolyásolja a vállalat működését:
  „Június 30-án a Jilin Meihua rendezvényt szervezett és tartott »A folyamatosan tanuló vállalkozás építése és a kiemelkedő munka« címmel.” Az eseményen részt vett a baichengi városi pártbizottság szervezési részlegének képviselője és a Jilin Meihua pártépítő instruktora, Wang Xingang, a baichengi ipari park párthivatalának igazgatója, Guo Baoyu, a Jilin Meihua párttitkára és vezérigazgatója, Zhang Jinlong, továbbá 22 párttag. [...] Az eseményen Wang Xingang az összes párttag előtt lendületes beszédet tartott, amelynek fő témája »a párt fejlődési folyamata« volt, továbbá az, hogy »mit kell tenniük az újonnan létrehozott vállalkozásokban a párt tagjainak, és hogy a párttag képviselőknek hogyan kell vezető szerepet játszaniuk«. Ezt követően Wang Xingang átadta a pártjelvényt és a párt alkotmányát minden párttagnak. A párttagok mintha csak újra felvették volna a párt keresztségét. Ahogy a pártjelvényt a mellükön viselték és a párt alkotmányát a kezükben tartották, a szíveket összekötő kapocs alakult ki a pártszervezet és a párttagok között, és minden egyes párttagban és káderben megerősödött a megtiszteltetés érzése, a felelősségérzet és az összetartozás tudata. Ez azonban nem csak a megtiszteltetésről szól, hanem a felelősségről is. Az ilyen »politikai születésnap« lehetővé teszi a párttagok számára, hogy mindig szem előtt tartsák identitásukat és küldetésüket, teljes mértékben betöltsék úttörő és példamutató szerepüket jövőbeli munkájukban, egyesítsék és vezethessék a káderek és alkalmazottak többségét, keményen dolgozzanak, kreatívak legyenek, merjenek elsők lenni és sose adják fel. »Belépek a Kínai Kommunista Pártba, támogatom a párt programját és betartom a párt alkotmányát« – Zhang Jinlong párttitkár vezetésével a részt vevő párttagok az esemény végén közösen emelték fel jobbjukat, és újították meg esküjüket a párt élénkvörös zászlaja előtt. Ez a pártnapi esemény lehetővé tette valamennyi párttag számára, hogy még inkább megerősítsék eszméiket és meggyőződésüket, erősítsék a párt szellemét és tisztázzák a jövőbeli munka irányát.” (44) |
| --- | --- |

(70)

A Meihua csoport (a nátrium-glutamát három legnagyobb gyártójának egyike) esetében 2019-ben az igazgatótanács 12 tagja volt egyben KKP-tag is (43). A Bizottság emellett a következő bizonyítékokat találta, amelyek alátámasztják, hogy a Meihua pártépítő tevékenységeket végez és a KKP befolyásolja a vállalat működését:
  „Június 30-án a Jilin Meihua rendezvényt szervezett és tartott »A folyamatosan tanuló vállalkozás építése és a kiemelkedő munka« címmel.” Az eseményen részt vett a baichengi városi pártbizottság szervezési részlegének képviselője és a Jilin Meihua pártépítő instruktora, Wang Xingang, a baichengi ipari park párthivatalának igazgatója, Guo Baoyu, a Jilin Meihua párttitkára és vezérigazgatója, Zhang Jinlong, továbbá 22 párttag. [...] Az eseményen Wang Xingang az összes párttag előtt lendületes beszédet tartott, amelynek fő témája »a párt fejlődési folyamata« volt, továbbá az, hogy »mit kell tenniük az újonnan létrehozott vállalkozásokban a párt tagjainak, és hogy a párttag képviselőknek hogyan kell vezető szerepet játszaniuk«. Ezt követően Wang Xingang átadta a pártjelvényt és a párt alkotmányát minden párttagnak. A párttagok mintha csak újra felvették volna a párt keresztségét. Ahogy a pártjelvényt a mellükön viselték és a párt alkotmányát a kezükben tartották, a szíveket összekötő kapocs alakult ki a pártszervezet és a párttagok között, és minden egyes párttagban és káderben megerősödött a megtiszteltetés érzése, a felelősségérzet és az összetartozás tudata. Ez azonban nem csak a megtiszteltetésről szól, hanem a felelősségről is. Az ilyen »politikai születésnap« lehetővé teszi a párttagok számára, hogy mindig szem előtt tartsák identitásukat és küldetésüket, teljes mértékben betöltsék úttörő és példamutató szerepüket jövőbeli munkájukban, egyesítsék és vezethessék a káderek és alkalmazottak többségét, keményen dolgozzanak, kreatívak legyenek, merjenek elsők lenni és sose adják fel. »Belépek a Kínai Kommunista Pártba, támogatom a párt programját és betartom a párt alkotmányát« – Zhang Jinlong párttitkár vezetésével a részt vevő párttagok az esemény végén közösen emelték fel jobbjukat, és újították meg esküjüket a párt élénkvörös zászlaja előtt. Ez a pártnapi esemény lehetővé tette valamennyi párttag számára, hogy még inkább megerősítsék eszméiket és meggyőződésüket, erősítsék a párt szellemét és tisztázzák a jövőbeli munka irányát.” (44)

43

„Június 30-án a Jilin Meihua rendezvényt szervezett és tartott »A folyamatosan tanuló vállalkozás építése és a kiemelkedő munka« címmel.” Az eseményen részt vett a baichengi városi pártbizottság szervezési részlegének képviselője és a Jilin Meihua pártépítő instruktora, Wang Xingang, a baichengi ipari park párthivatalának igazgatója, Guo Baoyu, a Jilin Meihua párttitkára és vezérigazgatója, Zhang Jinlong, továbbá 22 párttag. [...] Az eseményen Wang Xingang az összes párttag előtt lendületes beszédet tartott, amelynek fő témája »a párt fejlődési folyamata« volt, továbbá az, hogy »mit kell tenniük az újonnan létrehozott vállalkozásokban a párt tagjainak, és hogy a párttag képviselőknek hogyan kell vezető szerepet játszaniuk«. Ezt követően Wang Xingang átadta a pártjelvényt és a párt alkotmányát minden párttagnak. A párttagok mintha csak újra felvették volna a párt keresztségét. Ahogy a pártjelvényt a mellükön viselték és a párt alkotmányát a kezükben tartották, a szíveket összekötő kapocs alakult ki a pártszervezet és a párttagok között, és minden egyes párttagban és káderben megerősödött a megtiszteltetés érzése, a felelősségérzet és az összetartozás tudata. Ez azonban nem csak a megtiszteltetésről szól, hanem a felelősségről is. Az ilyen »politikai születésnap« lehetővé teszi a párttagok számára, hogy mindig szem előtt tartsák identitásukat és küldetésüket, teljes mértékben betöltsék úttörő és példamutató szerepüket jövőbeli munkájukban, egyesítsék és vezethessék a káderek és alkalmazottak többségét, keményen dolgozzanak, kreatívak legyenek, merjenek elsők lenni és sose adják fel. »Belépek a Kínai Kommunista Pártba, támogatom a párt programját és betartom a párt alkotmányát« – Zhang Jinlong párttitkár vezetésével a részt vevő párttagok az esemény végén közösen emelték fel jobbjukat, és újították meg esküjüket a párt élénkvörös zászlaja előtt. Ez a pártnapi esemény lehetővé tette valamennyi párttag számára, hogy még inkább megerősítsék eszméiket és meggyőződésüket, erősítsék a párt szellemét és tisztázzák a jövőbeli munka irányát.

44

| (71) | A nátrium-glutamát harmadik nagy gyártója (a Ningxia Eppen) esetében a Bizottság megállapította, hogy a vállalat elnöke legalább 2020 júliusáig töltötte be a Ningxia Hui autonóm régió 12. Népi Gyűlésének képviseleti tisztségét. (45)A KKP-nek a vállalat működésében betöltött szerepéről a Ningxiai Ipari és Kereskedelmi Szövetség is egyértelműen beszámol: „Először is, a rendeletek előírják, hogy a pártbizottság titkárának nagy figyelmet kell fordítania a véleményekre és javaslatokra, amelyeket a főbb vállalati ügyeket tárgyaló üléseken és más fontos üléseken fogalmaznak meg. Másodszor, mostantól kezdve a pártszervezetért felelős érintett személynek nagy figyelmet kell fordítania a fontos üléseken megfogalmazott véleményekre és javaslatokra, illetve a termelésirányítással és az üzleti részlegekkel kapcsolatos fontos döntésekre. A pártszervezetért felelős érintett személy nagy felelősségtudattal, kellő időben és megfelelően tájékoztatja a párttagokat a gyártással kapcsolatos döntésekről és jelentős munkaprojektekről, és teljes mértékben bevonja a fő érdekelt feleket azok előmozdításába.”
   (46) |
| --- | --- |

(71)

A nátrium-glutamát harmadik nagy gyártója (a Ningxia Eppen) esetében a Bizottság megállapította, hogy a vállalat elnöke legalább 2020 júliusáig töltötte be a Ningxia Hui autonóm régió 12. Népi Gyűlésének képviseleti tisztségét. (45)A KKP-nek a vállalat működésében betöltött szerepéről a Ningxiai Ipari és Kereskedelmi Szövetség is egyértelműen beszámol: „Először is, a rendeletek előírják, hogy a pártbizottság titkárának nagy figyelmet kell fordítania a véleményekre és javaslatokra, amelyeket a főbb vállalati ügyeket tárgyaló üléseken és más fontos üléseken fogalmaznak meg. Másodszor, mostantól kezdve a pártszervezetért felelős érintett személynek nagy figyelmet kell fordítania a fontos üléseken megfogalmazott véleményekre és javaslatokra, illetve a termelésirányítással és az üzleti részlegekkel kapcsolatos fontos döntésekre. A pártszervezetért felelős érintett személy nagy felelősségtudattal, kellő időben és megfelelően tájékoztatja a párttagokat a gyártással kapcsolatos döntésekről és jelentős munkaprojektekről, és teljes mértékben bevonja a fő érdekelt feleket azok előmozdításába.”
   (46)

45

Először is, a rendeletek előírják, hogy a pártbizottság titkárának nagy figyelmet kell fordítania a véleményekre és javaslatokra, amelyeket a főbb vállalati ügyeket tárgyaló üléseken és más fontos üléseken fogalmaznak meg. Másodszor, mostantól kezdve a pártszervezetért felelős érintett személynek nagy figyelmet kell fordítania a fontos üléseken megfogalmazott véleményekre és javaslatokra, illetve a termelésirányítással és az üzleti részlegekkel kapcsolatos fontos döntésekre. A pártszervezetért felelős érintett személy nagy felelősségtudattal, kellő időben és megfelelően tájékoztatja a párttagokat a gyártással kapcsolatos döntésekről és jelentős munkaprojektekről, és teljes mértékben bevonja a fő érdekelt feleket azok előmozdításába.”

46

| (72) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.3.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (47). A nátrium-glutamát ágazatában és más kapcsolódó ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre. |
| --- | --- |

(72)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.3.8. szakaszt), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (47). A nátrium-glutamát ágazatában és más kapcsolódó ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre.

47

3.2.3.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (73) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (48) |
| --- | --- |

(73)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg. (48)

48

| (74) | A kínai kormány fontos gazdasági ágazatnak tekinti a vegyipari ágazatot, amelyhez a nátrium-glutamát gyártói tartoznak. Ezt támasztja alá a vegyipari ágazattal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is (49). |
| --- | --- |

(74)

A kínai kormány fontos gazdasági ágazatnak tekinti a vegyipari ágazatot, amelyhez a nátrium-glutamát gyártói tartoznak. Ezt támasztja alá a vegyipari ágazattal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is (49).

49

| (75) | Konkrétabban a nátrium-glutamát Kínában a kukorica mélyfeldolgozására vonatkozó specifikus szakpolitikai dokumentumok hatálya alá is tartozik, tekintettel arra, hogy a kukorica a kukoricakeményítő erjesztését is magában foglaló gyártási folyamat egyik legfontosabb inputja (lásd különösen a (64) preambulumbekezdésben). A nátrium-glutamát előállítási folyamatait a tizenharmadik ötéves gabona- és olajfeldolgozási terv rendelkezései szabályozzák. Ezek célja a kukoricafeldolgozó ágazat különböző aspektusainak irányítása (beleértve a nátrium-glutamát-alágazatot is), különös tekintettel az értéklánc fejlesztésére, az ellátási mintákra, a technológiaválasztásra, a termelés helyének kiválasztására és a szakpolitikai támogatásra:
  „Felgyorsítjuk a gabona mélyfeldolgozásának fejlődését: Ösztönözzük a nagy léptékű feldolgozást végző vállalkozásokat innovatív gabona- és olajfeldolgozó ipari modellek kidolgozására, a melléktermékek potenciális értékének teljes kiaknázására és az ipari lánc lehető legnagyobb mértékű kibővítésére. Támogatjuk a finom- és mélyfeldolgozási ágazatok (például a kukoricafeldolgozás) kedvező termelési területekre és kulcsfontosságú logisztikai területekre való áthelyezését, és felgyorsítjuk a készletek kihasználását. Új típusú funkcionális keményítőcukrokból és új típusú enzimkészítményekből, poliglutaminsavból, polilizinből és egyéb ömlesztett fermentációs termékekből új származtatott termékeket fejlesztünk ki” [...] „Kukorica-mélyfeldolgozási ágazat: A kukorica-mélyfeldolgozással foglalkozó vállalkozásokat ösztönözzük arra, hogy a kukorica felhasználásának új, hatékony módjait dolgozzák ki és jelentősen megnöveljék a kukorica-mélyfeldolgozás átváltási arányát. [...] Aktívan folytatjuk az új, csúcstechnológiát alkalmazó, aminosavakat és nukleozidokat, új szerves savakat, keményítőcukrokat, poliolokat, új enzimkészítményeket, valamint élelmiszerekhez, papírgyártáshoz, textíliákhoz, finomvegyszerekhez stb. használt különleges módosított keményítőket tartalmazó új erjesztett termékek kidolgozását. [...] A három északkeleti tartományt, a Huanghuaihai térséget és más jelentős termelőterületeket felölelő régiónak fokoznia kell a kukoricából keményítőt, keményítőcukrot, alkoholt és nátrium-glutamátot előállító vállalkozások összeolvadásának és átszervezésének érdekében tett erőfeszítéseit, [...] Kooperációval és közös működéssel ösztönözzük a kihasználatlan termelési kapacitás kiaknázását (50)
  .” |
| --- | --- |

(75)

Konkrétabban a nátrium-glutamát Kínában a kukorica mélyfeldolgozására vonatkozó specifikus szakpolitikai dokumentumok hatálya alá is tartozik, tekintettel arra, hogy a kukorica a kukoricakeményítő erjesztését is magában foglaló gyártási folyamat egyik legfontosabb inputja (lásd különösen a (64) preambulumbekezdésben). A nátrium-glutamát előállítási folyamatait a tizenharmadik ötéves gabona- és olajfeldolgozási terv rendelkezései szabályozzák. Ezek célja a kukoricafeldolgozó ágazat különböző aspektusainak irányítása (beleértve a nátrium-glutamát-alágazatot is), különös tekintettel az értéklánc fejlesztésére, az ellátási mintákra, a technológiaválasztásra, a termelés helyének kiválasztására és a szakpolitikai támogatásra:
  „Felgyorsítjuk a gabona mélyfeldolgozásának fejlődését: Ösztönözzük a nagy léptékű feldolgozást végző vállalkozásokat innovatív gabona- és olajfeldolgozó ipari modellek kidolgozására, a melléktermékek potenciális értékének teljes kiaknázására és az ipari lánc lehető legnagyobb mértékű kibővítésére. Támogatjuk a finom- és mélyfeldolgozási ágazatok (például a kukoricafeldolgozás) kedvező termelési területekre és kulcsfontosságú logisztikai területekre való áthelyezését, és felgyorsítjuk a készletek kihasználását. Új típusú funkcionális keményítőcukrokból és új típusú enzimkészítményekből, poliglutaminsavból, polilizinből és egyéb ömlesztett fermentációs termékekből új származtatott termékeket fejlesztünk ki” [...] „Kukorica-mélyfeldolgozási ágazat: A kukorica-mélyfeldolgozással foglalkozó vállalkozásokat ösztönözzük arra, hogy a kukorica felhasználásának új, hatékony módjait dolgozzák ki és jelentősen megnöveljék a kukorica-mélyfeldolgozás átváltási arányát. [...] Aktívan folytatjuk az új, csúcstechnológiát alkalmazó, aminosavakat és nukleozidokat, új szerves savakat, keményítőcukrokat, poliolokat, új enzimkészítményeket, valamint élelmiszerekhez, papírgyártáshoz, textíliákhoz, finomvegyszerekhez stb. használt különleges módosított keményítőket tartalmazó új erjesztett termékek kidolgozását. [...] A három északkeleti tartományt, a Huanghuaihai térséget és más jelentős termelőterületeket felölelő régiónak fokoznia kell a kukoricából keményítőt, keményítőcukrot, alkoholt és nátrium-glutamátot előállító vállalkozások összeolvadásának és átszervezésének érdekében tett erőfeszítéseit, [...] Kooperációval és közös működéssel ösztönözzük a kihasználatlan termelési kapacitás kiaknázását (50)
  .”

„Felgyorsítjuk a gabona mélyfeldolgozásának fejlődését: Ösztönözzük a nagy léptékű feldolgozást végző vállalkozásokat innovatív gabona- és olajfeldolgozó ipari modellek kidolgozására, a melléktermékek potenciális értékének teljes kiaknázására és az ipari lánc lehető legnagyobb mértékű kibővítésére. Támogatjuk a finom- és mélyfeldolgozási ágazatok (például a kukoricafeldolgozás) kedvező termelési területekre és kulcsfontosságú logisztikai területekre való áthelyezését, és felgyorsítjuk a készletek kihasználását. Új típusú funkcionális keményítőcukrokból és új típusú enzimkészítményekből, poliglutaminsavból, polilizinből és egyéb ömlesztett fermentációs termékekből új származtatott termékeket fejlesztünk ki” [...] „Kukorica-mélyfeldolgozási ágazat: A kukorica-mélyfeldolgozással foglalkozó vállalkozásokat ösztönözzük arra, hogy a kukorica felhasználásának új, hatékony módjait dolgozzák ki és jelentősen megnöveljék a kukorica-mélyfeldolgozás átváltási arányát. [...] Aktívan folytatjuk az új, csúcstechnológiát alkalmazó, aminosavakat és nukleozidokat, új szerves savakat, keményítőcukrokat, poliolokat, új enzimkészítményeket, valamint élelmiszerekhez, papírgyártáshoz, textíliákhoz, finomvegyszerekhez stb. használt különleges módosított keményítőket tartalmazó új erjesztett termékek kidolgozását. [...] A három északkeleti tartományt, a Huanghuaihai térséget és más jelentős termelőterületeket felölelő régiónak fokoznia kell a kukoricából keményítőt, keményítőcukrot, alkoholt és nátrium-glutamátot előállító vállalkozások összeolvadásának és átszervezésének érdekében tett erőfeszítéseit, [...] Kooperációval és közös működéssel ösztönözzük a kihasználatlan termelési kapacitás kiaknázását

50

.”

| (76) | Ezen túlmenően az alapanyagok kapcsán a Bizottság megállapította, hogy a kínai kukoricaágazatban intenzív szabályozás érvényesül. Kína nagy kukoricakészletekkel rendelkezik, ami lehetővé teszi a kormány számára, hogy nagy mennyiségű kukorica vásárlásával vagy értékesítésével mesterségesen csökkentse vagy emelje a kukorica árát. Bár Kína 2016-ban megkezdte a túlzott mennyiségű felhalmozott kukoricakészletek problémájának kezelését, még mindig nagyon nagy készletekkel rendelkezik, ami torzítja az árakat (51). Ezen túlmenően a kormány ellenőrzést gyakorol a kukorica teljes értékláncának különböző aspektusai fölött, beleértve a kukoricatermeléshez nyújtott támogatásokat (52) és a feldolgozási műveletek felügyeletét. Ezt a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság alábbi közleménye is megerősíti: „[v]alamennyi helyi önkormányzatnak bővítenie kell a kukoricakínálat és -kereslet ellenőrzését és elemzését az érintett területeken, meg kell erősítenie a kukorica-mélyfeldolgozási projektek bevezető és bevezetést követő szakaszának felügyeletét, elő kell mozdítania a kukoricakínálat és -kereslet egyensúlyát, és garantálnia kell a nemzeti élelmezésbiztonságot.” (53) A kormány egy másik kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentuma (54) a következőket mondja ki: „A három fő gabonafélére, a búzára és a kukoricára összpontosítjuk figyelmünket [...]; Megvizsgáljuk egy »átfogó folyamaton« alapuló szociális szolgáltatási rendszer és egy »átfogó ipari láncon« alapuló termelési modell kidolgozását; Az »egész régióban« fejlesztjük és emeljük a termelési szintet, és növeljük zöld és jó minőségű mezőgazdasági termékek kínálatát. Az e feladatokat ellátó érintett tartományokat a központi kormányzati költségvetési előirányzatokban foglalt rendelkezéseknek megfelelően támogatjuk.” |
| --- | --- |

(76)

Ezen túlmenően az alapanyagok kapcsán a Bizottság megállapította, hogy a kínai kukoricaágazatban intenzív szabályozás érvényesül. Kína nagy kukoricakészletekkel rendelkezik, ami lehetővé teszi a kormány számára, hogy nagy mennyiségű kukorica vásárlásával vagy értékesítésével mesterségesen csökkentse vagy emelje a kukorica árát. Bár Kína 2016-ban megkezdte a túlzott mennyiségű felhalmozott kukoricakészletek problémájának kezelését, még mindig nagyon nagy készletekkel rendelkezik, ami torzítja az árakat (51). Ezen túlmenően a kormány ellenőrzést gyakorol a kukorica teljes értékláncának különböző aspektusai fölött, beleértve a kukoricatermeléshez nyújtott támogatásokat (52) és a feldolgozási műveletek felügyeletét. Ezt a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság alábbi közleménye is megerősíti: „[v]alamennyi helyi önkormányzatnak bővítenie kell a kukoricakínálat és -kereslet ellenőrzését és elemzését az érintett területeken, meg kell erősítenie a kukorica-mélyfeldolgozási projektek bevezető és bevezetést követő szakaszának felügyeletét, elő kell mozdítania a kukoricakínálat és -kereslet egyensúlyát, és garantálnia kell a nemzeti élelmezésbiztonságot.” (53) A kormány egy másik kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentuma (54) a következőket mondja ki: „A három fő gabonafélére, a búzára és a kukoricára összpontosítjuk figyelmünket [...]; Megvizsgáljuk egy »átfogó folyamaton« alapuló szociális szolgáltatási rendszer és egy »átfogó ipari láncon« alapuló termelési modell kidolgozását; Az »egész régióban« fejlesztjük és emeljük a termelési szintet, és növeljük zöld és jó minőségű mezőgazdasági termékek kínálatát. Az e feladatokat ellátó érintett tartományokat a központi kormányzati költségvetési előirányzatokban foglalt rendelkezéseknek megfelelően támogatjuk.”

51

52

]alamennyi helyi önkormányzatnak bővítenie kell a kukoricakínálat és -kereslet ellenőrzését és elemzését az érintett területeken, meg kell erősítenie a kukorica-mélyfeldolgozási projektek bevezető és bevezetést követő szakaszának felügyeletét, elő kell mozdítania a kukoricakínálat és -kereslet egyensúlyát, és garantálnia kell a nemzeti élelmezésbiztonságot.

53

54

A három fő gabonafélére, a búzára és a kukoricára összpontosítjuk figyelmünket [...]; Megvizsgáljuk egy »átfogó folyamaton« alapuló szociális szolgáltatási rendszer és egy »átfogó ipari láncon« alapuló termelési modell kidolgozását; Az »egész régióban« fejlesztjük és emeljük a termelési szintet, és növeljük zöld és jó minőségű mezőgazdasági termékek kínálatát. Az e feladatokat ellátó érintett tartományokat a központi kormányzati költségvetési előirányzatokban foglalt rendelkezéseknek megfelelően támogatjuk.”

| (77) | A Bizottság azt is megállapította, hogy Kínában a kukoricatermelésre nézve beruházás-ellenőrzési intézkedések vannak érvényben:
  „[A] kukorica-mélyfeldolgozási projektek kidolgozásának bejelentését az Államtanács 673. sz. rendeletének megfelelően, összehangoltan kell kezelni.” (55) |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság azt is megállapította, hogy Kínában a kukoricatermelésre nézve beruházás-ellenőrzési intézkedések vannak érvényben:
  „[A] kukorica-mélyfeldolgozási projektek kidolgozásának bejelentését az Államtanács 673. sz. rendeletének megfelelően, összehangoltan kell kezelni.” (55)

„[A] kukorica-mélyfeldolgozási projektek kidolgozásának bejelentését az Államtanács 673. sz. rendeletének megfelelően, összehangoltan kell kezelni.

55

| (78) | Tartományi szinten is megmutatkoznak azok az állami szakpolitikák, amelyek beavatkoznak a kukoricaágazat szabadpiaci erőviszonyaiba. Amint azt a kérelmező előterjesztette és a Bizottság megerősítette, Heilongjiang tartomány 2017 augusztusában szakpolitikai dokumentumot adott ki a kukoricafeldolgozó ágazat irányításáról Iránymutatás a Heilongjiang tartomány kukorica-mélyfeldolgozásának fejlesztési struktúrájáról címen. Ez „minden olyan városnak (körzetnek), megyének (városnak), helyi önkormányzatnak (közigazgatási hivatalnak), továbbá a közvetlen tartományi kormányzat alá tartozó valamennyi egységnek” szól, amelyeknek
  „biztosítaniuk kell [az iránymutatás] alapos végrehajtását”
  . Az iránymutatás a piacra lépés kritériumai tekintetében megállapítja, hogy „az újonnan bevezetett kukorica-mélyfeldolgozási projekteknek elsősorban a főbb kukoricatermesztő régiókban kell megvalósulniuk”
  és hogy valamennyi végrehajtó szervnek „[t]ámogatnia kell a nagy feldolgozási volumenű, hosszú ipari lánccal működő és a termékpiaci kereslet számára teret biztosító mélyfeldolgozási projektek bevezetését; Különösen az újonnan bevezetett, legalább évi 600 000 tonna kukoricafeldolgozási kapacitással működő kukorica-mélyfeldolgozási projekteket kell támogatni; valamint ösztönözni kell az 1,2 millió tonnát meghaladó kapacitású újonnan indított kukorica-mélyfeldolgozási projekteket.” A dokumentum konkrét elképzeléseket ír elő a „kulcsfontosságú ágazati láncokra nézve”: „Az ágazati szerkezettel kapcsolatos projekteknek: elsősorban a keményítőhöz, az alkoholhoz és a funkcionálistermék-skálákhoz kapcsolódó továbbfeldolgozott termékek fejlesztésére és gyártására kell figyelmet fordítaniuk; ki kell bővíteniük az ipari láncot, optimalizálniuk kell a termékstruktúrát, és hangsúlyozniuk kell a különböző körzetek és vállalkozások specializálódását; végre kell hajtaniuk a termékfunkciók differenciált fejlesztését”. A keményítőtermék-skála esetében ez a következőket jelenti: „Elsősorban különleges módosított keményítőt kell kifejleszteniük az olyan iparágak számára, mint az élelmiszeripar, a papíripar, a textilipar és a finomvegyszer-ágazat.” Az iránymutatás az ágazat struktúrájának földrajzi elrendezésére vonatkozó szabályokat is előír: „Átfogóan figyelembe kell venni olyan tényezőket, mint a kukoricatermelés, -feldolgozás és -piac, illetve a feldolgozandó nyersanyagok folyamatos rendelkezésre állása és a kulcsfontosságú garanciák. A kukorica-mélyfeldolgozási projektek főként hét térségben zajlanak majd.” Az egyik említett térségre nézve például a következő konkrét instrukciót adja:
  „Longjiang, Nehe, Yi’an, Nenjiang és az azt körülvevő Gannan, Lindian, Wudalianchi, Bei’an, Fuyu, Dorbod, Baiquan, Keshan, Tailai, Kedong és további 14 megye (város), valamint Qiqihar város területe 8,67 millió tonna kukorica-feldolgozási volument biztosíthat, továbbá hét darab 1,2 millió tonnás mélyfeldolgozási kapacitású projektet vagy 14 darab 600 000 tonnás mélyfeldolgozási kapacitású projektet hajthat végre. Ösztönözni kell az 1,2 millió tonnát meghaladó kapacitású, nagyléptékű mélyfeldolgozási projektek bevezetését a térségben”. Valamennyi végrehajtó szerv utasítást kap az ágazat alábbi módon történő átszervezésére: „A vállalkozások piaci versenyképességének javítása érdekében ösztönözni kell a 300 000 tonnánál kisebb éves kukoricafeldolgozási kapacitások összevonását és átszervezését. Az e területen rendelkezésre álló kihasználatlan kukorica-mélyfeldolgozási kapacitások kapcsán elő kell mozdítani a erős vállalkozások létrehozását, valamint fúziók, felvásárlások, stratégiai együttműködés stb. révén a hasonló típusú termékek, valamint az upstream és downstream vállalatok szövetségeinek létrehozását. [...] A vállalkozásoknak irányt kell mutatni, hogy fokozni tudják a forgalmazást, növelni tudják a piaci részesedést és a gazdasági ágazatra hatást gyakorló vezető vállalatcsoportokat hozzanak létre.”
  Emellett a szakpolitikai intézkedések tekintetében az iránymutatás kifejezetten az adott finanszírozási kritériumokat teljesítő vállalkozások állami támogatását irányozza elő: „Támogatjuk a tőzsdén jegyzett vállalkozások finanszírozását, és támogatást nyújtunk a belföldön és a tengeren túl, illetve az NEEQ-en jegyzett kukorica-mélyfeldolgozással foglalkozó vállalkozások számára.”
   (56) |
| --- | --- |

(78)

Tartományi szinten is megmutatkoznak azok az állami szakpolitikák, amelyek beavatkoznak a kukoricaágazat szabadpiaci erőviszonyaiba. Amint azt a kérelmező előterjesztette és a Bizottság megerősítette, Heilongjiang tartomány 2017 augusztusában szakpolitikai dokumentumot adott ki a kukoricafeldolgozó ágazat irányításáról Iránymutatás a Heilongjiang tartomány kukorica-mélyfeldolgozásának fejlesztési struktúrájáról címen. Ez „minden olyan városnak (körzetnek), megyének (városnak), helyi önkormányzatnak (közigazgatási hivatalnak), továbbá a közvetlen tartományi kormányzat alá tartozó valamennyi egységnek” szól, amelyeknek
  „biztosítaniuk kell [az iránymutatás] alapos végrehajtását”
  . Az iránymutatás a piacra lépés kritériumai tekintetében megállapítja, hogy „az újonnan bevezetett kukorica-mélyfeldolgozási projekteknek elsősorban a főbb kukoricatermesztő régiókban kell megvalósulniuk”
  és hogy valamennyi végrehajtó szervnek „[t]ámogatnia kell a nagy feldolgozási volumenű, hosszú ipari lánccal működő és a termékpiaci kereslet számára teret biztosító mélyfeldolgozási projektek bevezetését; Különösen az újonnan bevezetett, legalább évi 600 000 tonna kukoricafeldolgozási kapacitással működő kukorica-mélyfeldolgozási projekteket kell támogatni; valamint ösztönözni kell az 1,2 millió tonnát meghaladó kapacitású újonnan indított kukorica-mélyfeldolgozási projekteket.” A dokumentum konkrét elképzeléseket ír elő a „kulcsfontosságú ágazati láncokra nézve”: „Az ágazati szerkezettel kapcsolatos projekteknek: elsősorban a keményítőhöz, az alkoholhoz és a funkcionálistermék-skálákhoz kapcsolódó továbbfeldolgozott termékek fejlesztésére és gyártására kell figyelmet fordítaniuk; ki kell bővíteniük az ipari láncot, optimalizálniuk kell a termékstruktúrát, és hangsúlyozniuk kell a különböző körzetek és vállalkozások specializálódását; végre kell hajtaniuk a termékfunkciók differenciált fejlesztését”. A keményítőtermék-skála esetében ez a következőket jelenti: „Elsősorban különleges módosított keményítőt kell kifejleszteniük az olyan iparágak számára, mint az élelmiszeripar, a papíripar, a textilipar és a finomvegyszer-ágazat.” Az iránymutatás az ágazat struktúrájának földrajzi elrendezésére vonatkozó szabályokat is előír: „Átfogóan figyelembe kell venni olyan tényezőket, mint a kukoricatermelés, -feldolgozás és -piac, illetve a feldolgozandó nyersanyagok folyamatos rendelkezésre állása és a kulcsfontosságú garanciák. A kukorica-mélyfeldolgozási projektek főként hét térségben zajlanak majd.” Az egyik említett térségre nézve például a következő konkrét instrukciót adja:
  „Longjiang, Nehe, Yi’an, Nenjiang és az azt körülvevő Gannan, Lindian, Wudalianchi, Bei’an, Fuyu, Dorbod, Baiquan, Keshan, Tailai, Kedong és további 14 megye (város), valamint Qiqihar város területe 8,67 millió tonna kukorica-feldolgozási volument biztosíthat, továbbá hét darab 1,2 millió tonnás mélyfeldolgozási kapacitású projektet vagy 14 darab 600 000 tonnás mélyfeldolgozási kapacitású projektet hajthat végre. Ösztönözni kell az 1,2 millió tonnát meghaladó kapacitású, nagyléptékű mélyfeldolgozási projektek bevezetését a térségben”. Valamennyi végrehajtó szerv utasítást kap az ágazat alábbi módon történő átszervezésére: „A vállalkozások piaci versenyképességének javítása érdekében ösztönözni kell a 300 000 tonnánál kisebb éves kukoricafeldolgozási kapacitások összevonását és átszervezését. Az e területen rendelkezésre álló kihasználatlan kukorica-mélyfeldolgozási kapacitások kapcsán elő kell mozdítani a erős vállalkozások létrehozását, valamint fúziók, felvásárlások, stratégiai együttműködés stb. révén a hasonló típusú termékek, valamint az upstream és downstream vállalatok szövetségeinek létrehozását. [...] A vállalkozásoknak irányt kell mutatni, hogy fokozni tudják a forgalmazást, növelni tudják a piaci részesedést és a gazdasági ágazatra hatást gyakorló vezető vállalatcsoportokat hozzanak létre.”
  Emellett a szakpolitikai intézkedések tekintetében az iránymutatás kifejezetten az adott finanszírozási kritériumokat teljesítő vállalkozások állami támogatását irányozza elő: „Támogatjuk a tőzsdén jegyzett vállalkozások finanszírozását, és támogatást nyújtunk a belföldön és a tengeren túl, illetve az NEEQ-en jegyzett kukorica-mélyfeldolgozással foglalkozó vállalkozások számára.”
   (56)

Iránymutatás a Heilongjiang tartomány kukorica-mélyfeldolgozásának fejlesztési struktúrájáról

minden olyan városnak (körzetnek), megyének (városnak), helyi önkormányzatnak (közigazgatási hivatalnak), továbbá a közvetlen tartományi kormányzat alá tartozó valamennyi egységnek

„biztosítaniuk kell [az iránymutatás] alapos végrehajtását”

az újonnan bevezetett kukorica-mélyfeldolgozási projekteknek elsősorban a főbb kukoricatermesztő régiókban kell megvalósulniuk”

[t]ámogatnia kell a nagy feldolgozási volumenű, hosszú ipari lánccal működő és a termékpiaci kereslet számára teret biztosító mélyfeldolgozási projektek bevezetését; Különösen az újonnan bevezetett, legalább évi 600 000 tonna kukoricafeldolgozási kapacitással működő kukorica-mélyfeldolgozási projekteket kell támogatni; valamint ösztönözni kell az 1,2 millió tonnát meghaladó kapacitású újonnan indított kukorica-mélyfeldolgozási projekteket

Az ágazati szerkezettel kapcsolatos projekteknek: elsősorban a keményítőhöz, az alkoholhoz és a funkcionálistermék-skálákhoz kapcsolódó továbbfeldolgozott termékek fejlesztésére és gyártására kell figyelmet fordítaniuk; ki kell bővíteniük az ipari láncot, optimalizálniuk kell a termékstruktúrát, és hangsúlyozniuk kell a különböző körzetek és vállalkozások specializálódását; végre kell hajtaniuk a termékfunkciók differenciált fejlesztését

Elsősorban különleges módosított keményítőt kell kifejleszteniük az olyan iparágak számára, mint az élelmiszeripar, a papíripar, a textilipar és a finomvegyszer-ágazat

Átfogóan figyelembe kell venni olyan tényezőket, mint a kukoricatermelés, -feldolgozás és -piac, illetve a feldolgozandó nyersanyagok folyamatos rendelkezésre állása és a kulcsfontosságú garanciák. A kukorica-mélyfeldolgozási projektek főként hét térségben zajlanak majd.

„Longjiang, Nehe, Yi’an, Nenjiang és az azt körülvevő Gannan, Lindian, Wudalianchi, Bei’an, Fuyu, Dorbod, Baiquan, Keshan, Tailai, Kedong és további 14 megye (város), valamint Qiqihar város területe 8,67 millió tonna kukorica-feldolgozási volument biztosíthat, továbbá hét darab 1,2 millió tonnás mélyfeldolgozási kapacitású projektet vagy 14 darab 600 000 tonnás mélyfeldolgozási kapacitású projektet hajthat végre. Ösztönözni kell az 1,2 millió tonnát meghaladó kapacitású, nagyléptékű mélyfeldolgozási projektek bevezetését a térségben

A vállalkozások piaci versenyképességének javítása érdekében ösztönözni kell a 300 000 tonnánál kisebb éves kukoricafeldolgozási kapacitások összevonását és átszervezését. Az e területen rendelkezésre álló kihasználatlan kukorica-mélyfeldolgozási kapacitások kapcsán elő kell mozdítani a erős vállalkozások létrehozását, valamint fúziók, felvásárlások, stratégiai együttműködés stb. révén a hasonló típusú termékek, valamint az upstream és downstream vállalatok szövetségeinek létrehozását. [...] A vállalkozásoknak irányt kell mutatni, hogy fokozni tudják a forgalmazást, növelni tudják a piaci részesedést és a gazdasági ágazatra hatást gyakorló vezető vállalatcsoportokat hozzanak létre.”

Támogatjuk a tőzsdén jegyzett vállalkozások finanszírozását, és támogatást nyújtunk a belföldön és a tengeren túl, illetve az NEEQ-en jegyzett kukorica-mélyfeldolgozással foglalkozó vállalkozások számára.”

56

| (79) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy a heilongjiangi helyi önkormányzatok támogatják, koordinálják és felügyelik (többek között szankciók útján) legalább egy kukoricafeldolgozási tevékenységet folytató ipari park létrehozását és működését (57). |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy a heilongjiangi helyi önkormányzatok támogatják, koordinálják és felügyelik (többek között szankciók útján) legalább egy kukoricafeldolgozási tevékenységet folytató ipari park létrehozását és működését (57).

57

| (80) | A Bizottság ténymegállapításokat fogalmazott meg az ammóniaágazatban tapasztalható állami beavatkozással kapcsolatban is (az ammónia szintén a nátrium-glutamát előállításához használt nyersanyag). A tizenharmadik ötéves petrolkémiai és vegyipari tervben a kínai kormány éves célokat tűzött ki az ammóniatermelésre vonatkozóan, és kijelentette, hogy támogatja azokat a „technológiákat és berendezéseket, amelyek évente több mint 1 millió tonna szintetikus ammónia és szintetikus metanol előállítását biztosítják.” (58) Ez a kínálati oldali beavatkozás a helyi önkormányzatok hasonló szakpolitikáiban is tükröződik. Hebei tartomány tizenharmadik ötéves petrolkémiai terve kifejezetten azt az utasítást tartalmazza, hogy „a Cangzhou Zhengyuan 600 000 tonna kapacitású ammóniagyártó létesítménye építésének második szakaszára különös figyelmet kell fordítani.”
   (59) Ezenfelül Chongqing és Zhejiang ipari tartományokról a Bizottság megállapította, hogy a szintetikus ammónia előállításához preferenciális, alacsonyabb villamosenergia-árakat kínálnak. (60) |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság ténymegállapításokat fogalmazott meg az ammóniaágazatban tapasztalható állami beavatkozással kapcsolatban is (az ammónia szintén a nátrium-glutamát előállításához használt nyersanyag). A tizenharmadik ötéves petrolkémiai és vegyipari tervben a kínai kormány éves célokat tűzött ki az ammóniatermelésre vonatkozóan, és kijelentette, hogy támogatja azokat a „technológiákat és berendezéseket, amelyek évente több mint 1 millió tonna szintetikus ammónia és szintetikus metanol előállítását biztosítják.” (58) Ez a kínálati oldali beavatkozás a helyi önkormányzatok hasonló szakpolitikáiban is tükröződik. Hebei tartomány tizenharmadik ötéves petrolkémiai terve kifejezetten azt az utasítást tartalmazza, hogy „a Cangzhou Zhengyuan 600 000 tonna kapacitású ammóniagyártó létesítménye építésének második szakaszára különös figyelmet kell fordítani.”
   (59) Ezenfelül Chongqing és Zhejiang ipari tartományokról a Bizottság megállapította, hogy a szintetikus ammónia előállításához preferenciális, alacsonyabb villamosenergia-árakat kínálnak. (60)

technológiákat és berendezéseket, amelyek évente több mint 1 millió tonna szintetikus ammónia és szintetikus metanol előállítását biztosítják

58

a Cangzhou Zhengyuan 600 000 tonna kapacitású ammóniagyártó létesítménye építésének második szakaszára különös figyelmet kell fordítani.”

59

60

| (81) | Amint az a (64) preambulumbekezdés lábjegyzetében szerepel, a szén általában szintén kulcsfontosságú input a nátrium-glutamát kínai gyártási folyamatában (a gyártási folyamat során biztosítandó energia tekintetében). Amint azt a Bizottság jelentésében megállapította, Kínában az energiaárak nem piaci alapúak. Ezen belül a szénpiacon is torzulások észlelhetők, mindenekelőtt a támogatások következtében. (61) A Bizottság megállapította továbbá, hogy az állami hatóságok a kínálatot, a helyszínválasztást és az ágazati mintázatokat szabályozó tervezési dokumentumokkal tartományi szinten, különösen Shandong tartományban beavatkoznak a szénágazat piaci erőviszonyaiba. Az egyik ilyen dokumentum Shandong tartomány közép- és hosszú távú energiafejlesztési terve, amely 2016-ban jelent meg és a 2030-ig tartó időszakra érvényes. Különösen a következő alapelv mutatja, hogy a terv ideológiai motivációja a piac irányítása:
  „[a] Kínai Kommunista Párt 18. nemzeti kongresszusa, illetve annak harmadik, negyedik, ötödik és hatodik plenáris ülésszaka által képviselt szellemiség széleskörű megvalósítása; Xi Jinping főtitkár fontos beszédeinek, továbbá a shandongi ellenőrzés során adott beszédeinek elkötelezett átültetése a gyakorlatba.”
  A dokumentum elismeri, hogy egészen a közelmúltig központosított módon működött az energiapiac, mivel a terv egyik explicit célja
  „energia-ellátási rendszer struktúrájának elmozdítása a teljesen centralizált modell felől egy olyan modell felé, amely egyszerre centralizált és nem centralizált.”
  A dokumentum rendelkezéseinek célja különösen a szénipar sajátos lokalizációs és fejlesztési modelljének szabályozása (62). A szénből előállított villamos energiával kapcsolatban a dokumentum többek között a következő utasításokat tartalmazza:
  „[a] mega-kilowattban mérhető kapacitású, nagy hatásfokú, rendkívüli fontosságú szénerőművek tervezésére és építésére vonatkozó projektekre kell elsődleges figyelmet fordítani”
  , valamint
  „egy integrált, a szénből előállított villamosenergiával kapcsolatos fejlesztéseket szolgáló alap kialakítását kell megtervezni Délnyugat-Shandongban”
  . A dokumentum tartalmaz egy cselekvési tervet a szénipar átalakítására és fejlesztésére, amely azt az utasítást tartalmazza, hogy az ágazati fejlesztési és építési modelleket a piaci erők szabad érvényesülését és a szabad vállalati döntéshozatalt figyelmen kívül hagyva kell megvalósítani:
  „Rendezett módon fel kell használni és át kell helyezni a tartomány túlzott mértékű termelését és munkaerő-állományát; A továbbiakban is javítani és erősíteni kell a két nagyvállalati csoport (a Shandong Energy és a Yankuang) alapjait; A helyi szénbányászati vállalkozások összeolvadását és átszervezését fel kell gyorsítani és elő kell mozdítani; fokozni kell az iparág koncentrációját; támogatni kell az átállást a mennyiségen és gyorsaságon alapuló modellről a minőségen és előnyökön alapuló modellre. [...] A szénből előállított villamos energiához kapcsolódó integrált projektek bevezetésére kell fordítani a figyelmet a tartományon kívül Belső-Mongóliában, Shaanxiban, Xinjiangban stb.” (63) |
| --- | --- |

(81)

Amint az a (64) preambulumbekezdés lábjegyzetében szerepel, a szén általában szintén kulcsfontosságú input a nátrium-glutamát kínai gyártási folyamatában (a gyártási folyamat során biztosítandó energia tekintetében). Amint azt a Bizottság jelentésében megállapította, Kínában az energiaárak nem piaci alapúak. Ezen belül a szénpiacon is torzulások észlelhetők, mindenekelőtt a támogatások következtében. (61) A Bizottság megállapította továbbá, hogy az állami hatóságok a kínálatot, a helyszínválasztást és az ágazati mintázatokat szabályozó tervezési dokumentumokkal tartományi szinten, különösen Shandong tartományban beavatkoznak a szénágazat piaci erőviszonyaiba. Az egyik ilyen dokumentum Shandong tartomány közép- és hosszú távú energiafejlesztési terve, amely 2016-ban jelent meg és a 2030-ig tartó időszakra érvényes. Különösen a következő alapelv mutatja, hogy a terv ideológiai motivációja a piac irányítása:
  „[a] Kínai Kommunista Párt 18. nemzeti kongresszusa, illetve annak harmadik, negyedik, ötödik és hatodik plenáris ülésszaka által képviselt szellemiség széleskörű megvalósítása; Xi Jinping főtitkár fontos beszédeinek, továbbá a shandongi ellenőrzés során adott beszédeinek elkötelezett átültetése a gyakorlatba.”
  A dokumentum elismeri, hogy egészen a közelmúltig központosított módon működött az energiapiac, mivel a terv egyik explicit célja
  „energia-ellátási rendszer struktúrájának elmozdítása a teljesen centralizált modell felől egy olyan modell felé, amely egyszerre centralizált és nem centralizált.”
  A dokumentum rendelkezéseinek célja különösen a szénipar sajátos lokalizációs és fejlesztési modelljének szabályozása (62). A szénből előállított villamos energiával kapcsolatban a dokumentum többek között a következő utasításokat tartalmazza:
  „[a] mega-kilowattban mérhető kapacitású, nagy hatásfokú, rendkívüli fontosságú szénerőművek tervezésére és építésére vonatkozó projektekre kell elsődleges figyelmet fordítani”
  , valamint
  „egy integrált, a szénből előállított villamosenergiával kapcsolatos fejlesztéseket szolgáló alap kialakítását kell megtervezni Délnyugat-Shandongban”
  . A dokumentum tartalmaz egy cselekvési tervet a szénipar átalakítására és fejlesztésére, amely azt az utasítást tartalmazza, hogy az ágazati fejlesztési és építési modelleket a piaci erők szabad érvényesülését és a szabad vállalati döntéshozatalt figyelmen kívül hagyva kell megvalósítani:
  „Rendezett módon fel kell használni és át kell helyezni a tartomány túlzott mértékű termelését és munkaerő-állományát; A továbbiakban is javítani és erősíteni kell a két nagyvállalati csoport (a Shandong Energy és a Yankuang) alapjait; A helyi szénbányászati vállalkozások összeolvadását és átszervezését fel kell gyorsítani és elő kell mozdítani; fokozni kell az iparág koncentrációját; támogatni kell az átállást a mennyiségen és gyorsaságon alapuló modellről a minőségen és előnyökön alapuló modellre. [...] A szénből előállított villamos energiához kapcsolódó integrált projektek bevezetésére kell fordítani a figyelmet a tartományon kívül Belső-Mongóliában, Shaanxiban, Xinjiangban stb.” (63)

61

Shandong tartomány közép- és hosszú távú energiafejlesztési terve

„[a] Kínai Kommunista Párt 18. nemzeti kongresszusa, illetve annak harmadik, negyedik, ötödik és hatodik plenáris ülésszaka által képviselt szellemiség széleskörű megvalósítása; Xi Jinping főtitkár fontos beszédeinek, továbbá a shandongi ellenőrzés során adott beszédeinek elkötelezett átültetése a gyakorlatba.”

„energia-ellátási rendszer struktúrájának elmozdítása a teljesen centralizált modell felől egy olyan modell felé, amely egyszerre centralizált és nem centralizált.”

62

„[a] mega-kilowattban mérhető kapacitású, nagy hatásfokú, rendkívüli fontosságú szénerőművek tervezésére és építésére vonatkozó projektekre kell elsődleges figyelmet fordítani”

„egy integrált, a szénből előállított villamosenergiával kapcsolatos fejlesztéseket szolgáló alap kialakítását kell megtervezni Délnyugat-Shandongban”

cselekvési tervet a szénipar átalakítására és fejlesztésére

„Rendezett módon fel kell használni és át kell helyezni a tartomány túlzott mértékű termelését és munkaerő-állományát; A továbbiakban is javítani és erősíteni kell a két nagyvállalati csoport (a Shandong Energy és a Yankuang) alapjait; A helyi szénbányászati vállalkozások összeolvadását és átszervezését fel kell gyorsítani és elő kell mozdítani; fokozni kell az iparág koncentrációját; támogatni kell az átállást a mennyiségen és gyorsaságon alapuló modellről a minőségen és előnyökön alapuló modellre. [...] A szénből előállított villamos energiához kapcsolódó integrált projektek bevezetésére kell fordítani a figyelmet a tartományon kívül Belső-Mongóliában, Shaanxiban, Xinjiangban stb.

63

| (82) | Torzító hatást gyakorol (vagy gyakorolhat) az árakra az, hogy a kormány és a helyi önkormányzatok ilyen módon jelen vannak a nátrium-glutamát teljes értékláncában. |
| --- | --- |

(82)

Torzító hatást gyakorol (vagy gyakorolhat) az árakra az, hogy a kormány és a helyi önkormányzatok ilyen módon jelen vannak a nátrium-glutamát teljes értékláncában.

| (83) | A kínai kormány továbbá eszközök széles körét alkalmazza a nátrium-glutamát-ágazat fejlesztésének irányítása céljából, többek között állami támogatásokat nyújt. A Meihua exportáló gyártó 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalat 2018-ban legalább 130 millió RMB összegű állami támogatásban részesült. (64) A Ningxia Eppen esetében a vállalat 2018. évi ellenőrzési jelentése tesz említést a 2017-ben kapott 62,3 millió RMB összegű kormányzati támogatásról. (65) Ugyanabban az évben a Ningxia Eppen láthatólag 200 000 RMB összegű támogatásban is részesült, amelynek célja egy pártépítő demonstrációs helyszín kialakítása. (66) |
| --- | --- |

(83)

A kínai kormány továbbá eszközök széles körét alkalmazza a nátrium-glutamát-ágazat fejlesztésének irányítása céljából, többek között állami támogatásokat nyújt. A Meihua exportáló gyártó 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalat 2018-ban legalább 130 millió RMB összegű állami támogatásban részesült. (64) A Ningxia Eppen esetében a vállalat 2018. évi ellenőrzési jelentése tesz említést a 2017-ben kapott 62,3 millió RMB összegű kormányzati támogatásról. (65) Ugyanabban az évben a Ningxia Eppen láthatólag 200 000 RMB összegű támogatásban is részesült, amelynek célja egy pártépítő demonstrációs helyszín kialakítása. (66)

64

65

66

| (84) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy Kína az elmúlt években 13 %-os héa-csökkentést kezdett alkalmazni a nátrium-glutamát exportjára, ami jelenleg teljes héa-mentességet jelent ezekre az exportokra nézve. Ez költségösztönzőként hat a nátrium-glutamát piacán működő kínai gazdasági szereplőkre (67). |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy Kína az elmúlt években 13 %-os héa-csökkentést kezdett alkalmazni a nátrium-glutamát exportjára, ami jelenleg teljes héa-mentességet jelent ezekre az exportokra nézve. Ez költségösztönzőként hat a nátrium-glutamát piacán működő kínai gazdasági szereplőkre (67).

67

| (85) | Ezen és egyéb eszközök alkalmazása miatt a nátrium-glutamát-ágazat és a nátrium-glutamát előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatok ki vannak téve a kormányzati beavatkozásnak, és a kínai kormány a nátrium-glutamát-értéklánc fejlesztésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusa fölött irányítást és ellenőrzést gyakorol. |
| --- | --- |

(85)

Ezen és egyéb eszközök alkalmazása miatt a nátrium-glutamát-ágazat és a nátrium-glutamát előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatok ki vannak téve a kormányzati beavatkozásnak, és a kínai kormány a nátrium-glutamát-értéklánc fejlesztésének és működésének gyakorlatilag minden aspektusa fölött irányítást és ellenőrzést gyakorol.

| (86) | Összefoglalva: a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra kényszerítik a gazdasági szereplőket – köztük a nátrium-glutamát-gyártókat és a nátrium-glutamát előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító gyártókat –, hogy megfeleljenek az állami politikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(86)

Összefoglalva: a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra kényszerítik a gazdasági szereplőket – köztük a nátrium-glutamát-gyártókat és a nátrium-glutamát előállításához felhasznált nyersanyagokat előállító gyártókat –, hogy megfeleljenek az állami politikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.2.3.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (87) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (68) |
| --- | --- |

(87)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan a céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét. (68)

68

| (88) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (69) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (70) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (71) |
| --- | --- |

(88)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. (69) Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok allokálása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok allokálása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez. (70) A hatóságok emellett a földhasználati jogok allokálásakor gyakran törekednek konkrét politikai célok elérésére, például a gazdasági tervek teljesítésére. (71)

69

70

71

| (89) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a nátrium-glutamát gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a megfontolások maradéktalanul érvényesek a nátrium-glutamát-ágazatra és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatokra. |
| --- | --- |

(89)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a nátrium-glutamát gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok azt jelzik, hogy ezek a megfontolások maradéktalanul érvényesek a nátrium-glutamát-ágazatra és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált nyersanyagokat előállító ágazatokra.

| (90) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vegyipari és a kukoricafeldolgozási értékláncokban – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(90)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vegyipari és a kukoricafeldolgozási értékláncokban – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatívan alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.2.3.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (91) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (72) A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges. (73) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (74) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(91)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (a továbbiakban: ILO) több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak. (72) A nemzeti jog értelmében egyetlen szakszervezet működik. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges. (73) Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-regisztrációs rendszer, amely a társadalombiztosítási és más juttatásokat kizárólag az adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ennek eredményeként a regisztrált helyi lakcímmel nem rendelkező munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetben vannak és alacsonyabb jövedelemhez jutnak a regisztrált helyi lakcímmel rendelkezőkhöz képest. (74) Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

72

73

74

| (92) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra utaló bizonyítékot, hogy a nátrium-glutamátot és a kapcsolódó nyersanyagokat gyártó vállalatokra ne vonatkozna a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva a nátrium-glutamát-ágazatban a bérköltségek torzult volta közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításával összefüggésben) és közvetetten (amikor a nátrium-glutamát-gyártók hozzáférnek az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőkéhez és alapanyagokhoz) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra utaló bizonyítékot, hogy a nátrium-glutamátot és a kapcsolódó nyersanyagokat gyártó vállalatokra ne vonatkozna a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer. Ennélfogva a nátrium-glutamát-ágazatban a bérköltségek torzult volta közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításával összefüggésben) és közvetetten (amikor a nátrium-glutamát-gyártók hozzáférnek az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőkéhez és alapanyagokhoz) egyaránt érvényesül.

3.2.3.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (93) | Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető. |
| --- | --- |

(93)

Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető.

| (94) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (75), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (76), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. (77) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (78) |
| --- | --- |

(94)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (75), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (76), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel összefüggésben a bankok eleget tesznek azon kifejezett jogszabályi kötelezettségüknek, hogy működésük során a nemzeti gazdaság- és társadalomfejlesztés igényeinek megfelelően, az állami iparpolitika iránymutatása szerint kell eljárniuk. (77) Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (78)

75

76

77

78

| (95) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(95)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követéséről és a prudenciális követelmények tiszteletben tartásáról, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességéről rendelkeznek, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy ezek a fajta szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (96) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra utalnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg. (79) |
| --- | --- |

(96)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra utalnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg. (79)

79

| (97) | Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (80) Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(97)

Ezt a helyzetet további olyan szabályok tetézik, amelyek a pénzügyi forrásokat a kormányzat által ösztönzendőként kijelölt vagy másként fontosnak tartott ágazatokba irányítják. (80) Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

80

| (98) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(98)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (99) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(99)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

| (100) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulástól mentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(100)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulástól mentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait.

| (101) | Összességében az utóbbi időszakban a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. |
| --- | --- |

(101)

Összességében az utóbbi időszakban a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások.

| (102) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az nátrium-glutamát-ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. A Bizottság azt is megállapította, hogy a nátrium-glutamát vezető gyártói állami támogatásban részesültek (lásd a (83) preambulumbekezdést). Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az nátrium-glutamát-ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. A Bizottság azt is megállapította, hogy a nátrium-glutamát vezető gyártói állami támogatásban részesültek (lásd a (83) preambulumbekezdést). Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.2.3.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (103) | A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.2.3.2–3.2.3.5. szakaszban és a jelentés A. részében megfogalmazott ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.3.6–3.2.3.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(103)

A Bizottság megállapította, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.2.3.2–3.2.3.5. szakaszban és a jelentés A. részében megfogalmazott ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.3.6–3.2.3.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

| (104) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nátrium-glutamát gyártásához számos különböző inputra van szükség. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy Kína az egyik legnagyobb kukoricatermelő, és a kukorica a nátrium-glutamát gyártásának kulcsfontosságú nyersanyaga (lásd a (64) preambulumbekezdést). Amikor a nátrium-glutamát gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében Kínában, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a nátrium-glutamát gyártásához számos különböző inputra van szükség. Ezzel kapcsolatban megjegyzendő, hogy Kína az egyik legnagyobb kukoricatermelő, és a kukorica a nátrium-glutamát gyártásának kulcsfontosságú nyersanyaga (lásd a (64) preambulumbekezdést). Amikor a nátrium-glutamát gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében Kínában, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (105) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a nátrium-glutamát belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(105)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a nátrium-glutamát belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.2.3.10.   Következtetés

| (106) | A 3.2.3.2–3.2.3.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a nátrium-glutamát-ágazatra és a kapcsolódó értékláncra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(106)

A 3.2.3.2–3.2.3.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a nátrium-glutamát-ágazatra és a kapcsolódó értékláncra irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (107) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulástól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulástól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.2.4.   Reprezentatív ország

3.2.4.1.   Általános megjegyzések

| (108) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz, (81) |
| --- | --- | --- |

(108)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz, (81)

81

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban, |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban,

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (109) | A (40) és a (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság két feljegyzést csatolt az érdekelt felek számára összeállított aktához a rendes érték meghatározásához szükséges forrásokról, éspedig 2020. február 21-én (a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés) és 2020. április 8-án (a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzés). Ez utóbbi feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a következtetéséről, hogy Thaiföld megfelelő reprezentatív országnak minősül abban az esetben, ha az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazása megerősítésre kerül. |
| --- | --- |

(109)

A (40) és a (41) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság két feljegyzést csatolt az érdekelt felek számára összeállított aktához a rendes érték meghatározásához szükséges forrásokról, éspedig 2020. február 21-én (a termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzés) és 2020. április 8-án (a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzés). Ez utóbbi feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a következtetéséről, hogy Thaiföld megfelelő reprezentatív országnak minősül abban az esetben, ha az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazása megerősítésre kerül.

3.2.4.2.   A vizsgált termék gyártása a reprezentatív országban és a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség

| (110) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság rámutatott, hogy az elérhető információk szerint azon országok közül, amelyek gazdasági fejlettsége a Világbank besorolása szerint Kínáéhoz hasonló (vagyis bruttó nemzeti jövedelmük alapján a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartoznak) Argentínában, Brazíliában, Dél-Afrikában, a Fidzsi-szigeteken, Iránban, Jamaicán, Malajziában, Mauritiuson, Mexikóban, Peruban, Thaiföldön és Törökországban végezték a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását. E feljegyzést követően nem érkezett észrevétel a gazdasági fejlettségi szinttel vagy a vizsgált terméknek a potenciális reprezentatív országokban történő gyártásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(110)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság rámutatott, hogy az elérhető információk szerint azon országok közül, amelyek gazdasági fejlettsége a Világbank besorolása szerint Kínáéhoz hasonló (vagyis bruttó nemzeti jövedelmük alapján a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartoznak) Argentínában, Brazíliában, Dél-Afrikában, a Fidzsi-szigeteken, Iránban, Jamaicán, Malajziában, Mauritiuson, Mexikóban, Peruban, Thaiföldön és Törökországban végezték a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását. E feljegyzést követően nem érkezett észrevétel a gazdasági fejlettségi szinttel vagy a vizsgált terméknek a potenciális reprezentatív országokban történő gyártásával kapcsolatban.

3.2.4.3.   Könnyen elérhető adatok a reprezentatív országban

| (111) | A potenciális reprezentatív országként azonosított országok közül csak kettőben (Thaiföldön és Malajziában) tudott azonosítani a Bizottság olyan nátrium-glutamát-gyártókat, amelyek pénzügyi adatai könnyen elérhetők voltak, és amelyek így az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alkalmazásában megfelelőnek voltak tekinthetők. |
| --- | --- |

(111)

A potenciális reprezentatív országként azonosított országok közül csak kettőben (Thaiföldön és Malajziában) tudott azonosítani a Bizottság olyan nátrium-glutamát-gyártókat, amelyek pénzügyi adatai könnyen elérhetők voltak, és amelyek így az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alkalmazásában megfelelőnek voltak tekinthetők.

| (112) | Azonban – ahogy a termelési tényezőke vonatkozó második feljegyzésben olvasható – a Bizottság Malajziában csak egyetlen nátrium-glutamátot gyártó vállalatot azonosított, az Ajinomoto Malaysia Bhd-t, amely más élelmiszeripari termékek és adalékanyagok előállításával is foglalkozik. Thaiföldön a Bizottság öt vállalatot azonosított, nevezetesen az Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd-t, a Thai Fermentation Industry Co Ltd-t (Racha Churos), a Thai Churost, a Thai Foods International Co. Ltd-t és a KT MSG-t. E vállalatok mindegyike a nátrium-glutamát mellett más élelmiszeripari termékek vagy adalékanyagok gyártásával is foglalkozik. Kettő közülük – a Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos) és a Thai Churos – láthatólag főként nátrium-glutamátot állít elő, és csupán korlátozott körben foglalkozik más termékek előállításával. Ennek alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a thaiföldi nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok reprezentatívak és pontosak az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének a jelen vizsgálat során történő értékelése szempontjából. |
| --- | --- |

(112)

Azonban – ahogy a termelési tényezőke vonatkozó második feljegyzésben olvasható – a Bizottság Malajziában csak egyetlen nátrium-glutamátot gyártó vállalatot azonosított, az Ajinomoto Malaysia Bhd-t, amely más élelmiszeripari termékek és adalékanyagok előállításával is foglalkozik. Thaiföldön a Bizottság öt vállalatot azonosított, nevezetesen az Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd-t, a Thai Fermentation Industry Co Ltd-t (Racha Churos), a Thai Churost, a Thai Foods International Co. Ltd-t és a KT MSG-t. E vállalatok mindegyike a nátrium-glutamát mellett más élelmiszeripari termékek vagy adalékanyagok gyártásával is foglalkozik. Kettő közülük – a Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos) és a Thai Churos – láthatólag főként nátrium-glutamátot állít elő, és csupán korlátozott körben foglalkozik más termékek előállításával. Ennek alapján a Bizottság azt állapította meg, hogy a thaiföldi nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok reprezentatívak és pontosak az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének a jelen vizsgálat során történő értékelése szempontjából.

| (113) | A Thaiföld termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:






  — | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben, majd az azt aktualizáló, a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben felsorolt termelési tényezőkre vonatkozó behozatali statisztikák elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges valamennyi termelési tényező esetében történt behozatal a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- | --- |

(113)

A Thaiföld termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:

—

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben, majd az azt aktualizáló, a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben felsorolt termelési tényezőkre vonatkozó behozatali statisztikák elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges valamennyi termelési tényező esetében történt behozatal a felülvizsgálati időszakban.

| — | A felülvizsgálati időszak energiastatisztikái (az ipari felhasználókra vonatkozó villamosenergia-árak) a tartományi villamosenergia-hatóság által közölt és a Thaiföldi Beruházási Tanács által közzétett adatok (82) formájában könnyen hozzáférhetők voltak. |
| --- | --- |

—

A felülvizsgálati időszak energiastatisztikái (az ipari felhasználókra vonatkozó villamosenergia-árak) a tartományi villamosenergia-hatóság által közölt és a Thaiföldi Beruházási Tanács által közzétett adatok (82) formájában könnyen hozzáférhetők voltak.

82

| — | A munkaerőköltség forrása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (International Labour Organisation, a továbbiakban: ILO) honlapján elérhető statisztikák, amelyek a thaiföldi feldolgozóipari ágazatban fizetett havi munkabérekkel és teljesített heti munkaidővel kapcsolatban nyújtanak információkat (83). |
| --- | --- |

—

A munkaerőköltség forrása a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (International Labour Organisation, a továbbiakban: ILO) honlapján elérhető statisztikák, amelyek a thaiföldi feldolgozóipari ágazatban fizetett havi munkabérekkel és teljesített heti munkaidővel kapcsolatban nyújtanak információkat (83).

83

| (114) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy a termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. A (112) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság megállapította, hogy öt thaiföldi vállalat, nevezetesen az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd, a Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos), a Thai Churos, a Thai Foods International Co. Ltd és a KT MSG. könnyen elérhető pénzügyi kimutatásai felhasználhatók az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához. |
| --- | --- |

(114)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy a termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. A (112) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság megállapította, hogy öt thaiföldi vállalat, nevezetesen az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd, a Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos), a Thai Churos, a Thai Foods International Co. Ltd és a KT MSG. könnyen elérhető pénzügyi kimutatásai felhasználhatók az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához.

| (115) | Annak megállapítása után, hogy a fentiek alapján Thaiföld megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(115)

Annak megállapítása után, hogy a fentiek alapján Thaiföld megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.2.4.4.   A reprezentatív országra vonatkozó következtetés

| (116) | A fenti elemzés alapján Thaiföld maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. Így különösen Thaiföld jelentős mennyiségben gyártja a vizsgált terméket, és esetében könnyen elérhetők teljeskörű adatok a termelési tényezőkről, az SGA-költségekről és a nyereségről. |
| --- | --- |

(116)

A fenti elemzés alapján Thaiföld maradéktalanul teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. Így különösen Thaiföld jelentős mennyiségben gyártja a vizsgált terméket, és esetében könnyen elérhetők teljeskörű adatok a termelési tényezőkről, az SGA-költségekről és a nyereségről.

3.2.5.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált költségek és referenciaértékek

| (117) | A Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő számítása keretében a termelési tényezők között szereplő valamennyi nyersanyagnak a reprezentatív országra jellemző, torzulástól mentes költségét a GTA (84) alapján, a munkaerő torzulástól mentes, a reprezentatív országra jellemző költségét pedig az ILO statisztikái és a nemzeti statisztikák alapján fogja meghatározni. A Bizottság azt is jelezte, hogy a villamosenergia-költségek esetében a thaiföldi tartományi villamosenergia-hatóság által alkalmazott díjakat kívánja felhasználni. A vízfogyasztás költségei tekintetében a Bizottság a thaiföldi Fővárosi Vízügyi Hatóság által alkalmazott díjakat szándékozott alkalmazni. Az SGA-költségek és a nyereség meghatározásához az öt vállalat – az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd, a Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos), a Thai Churos, a Thai Foods International Co. Ltd és a KT MSG – pénzügyi adatait szándékozott felhasználni. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben jelezte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő számítása keretében a termelési tényezők között szereplő valamennyi nyersanyagnak a reprezentatív országra jellemző, torzulástól mentes költségét a GTA (84) alapján, a munkaerő torzulástól mentes, a reprezentatív országra jellemző költségét pedig az ILO statisztikái és a nemzeti statisztikák alapján fogja meghatározni. A Bizottság azt is jelezte, hogy a villamosenergia-költségek esetében a thaiföldi tartományi villamosenergia-hatóság által alkalmazott díjakat kívánja felhasználni. A vízfogyasztás költségei tekintetében a Bizottság a thaiföldi Fővárosi Vízügyi Hatóság által alkalmazott díjakat szándékozott alkalmazni. Az SGA-költségek és a nyereség meghatározásához az öt vállalat – az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd, a Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos), a Thai Churos, a Thai Foods International Co. Ltd és a KT MSG – pénzügyi adatait szándékozott felhasználni.

84

3.2.6.   Termelési tényezők

| (118) | A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megállapításához a Bizottság elemezte a termelési tényezőkről rendelkezésre álló adatokat, majd úgy határozott, hogy az alábbi értékeket veszi figyelembe:

  1. táblázat


  A nátrium-glutamát termelési tényezői










  Termelési tényező | Vámtarifaszám | Mértékegység | Torzulástól mentes érték |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Kukorica | 1005 90 90 00 2 | kg | 1,59 CNY/kg |
| Enzimek | 3507 | kg | 73,81 CNY/kg |
| Vízmentes ammónia | 2814 10 | kg | 1,97 CNY/kg |
| Aminovegyületek oxigén-funkciós csoporttal | 2922 49 | kg | 57,89 CNY/kg |
| Kénsav | 2807 0000 10 2 | kg | 0,49 CNY/kg |
| Foszforsav | 2809 20 32 | kg | 7,89 CNY/kg |
| Nátrium-hidroxid vizes oldatban | 2815 12 | kg | 2,30 CNY/kg |
| Nátrium-bikarbonát | 2836 30 | kg | 3,20 CNY/kg |
| Dinátrium-foszfát | 2835 22 00 | kg | 7,4 CNY/kg |
| Aktív szén | 3802 10 00 00 0 | kg | 25,75 CNY/kg |
| Folyékony oxigén | 2804 40 | kg | 1,06 CNY/kg |
| Energia, további felhasznált tételek |
| Olaj | 2710 19 | l | 3,35 CNY/l |
| Rizsháncs | 1213 00 | kg | 3,91 CNY/kg |
| Villamos energia | Thaiföldi tartományi villamosenergia-hatóság | kWh | 0,71 CNY/kWh |
| Munkaerő |
| Közvetlen bérköltségek | Nemzetközi Munkaügyi Szervezet – ILOSTAT | óra | 17,13 CNY/óra |
| Melléktermék/hulladék |
| Folyékony műtrágya | 3105 | kg | 2,64 (neg.) CNY/kg |

(118)

A rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti megállapításához a Bizottság elemezte a termelési tényezőkről rendelkezésre álló adatokat, majd úgy határozott, hogy az alábbi értékeket veszi figyelembe:

1. táblázat

1. táblázat

A nátrium-glutamát termelési tényezői

A nátrium-glutamát termelési tényezői

Termelési tényező

Termelési tényező

Vámtarifaszám

Vámtarifaszám

Mértékegység

Mértékegység

Torzulástól mentes érték

Torzulástól mentes érték

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Kukorica

1005 90 90 00 2

kg

1,59 CNY/kg

Enzimek

3507

kg

73,81 CNY/kg

Vízmentes ammónia

2814 10

kg

1,97 CNY/kg

Aminovegyületek oxigén-funkciós csoporttal

2922 49

kg

57,89 CNY/kg

Kénsav

2807 0000 10 2

kg

0,49 CNY/kg

Foszforsav

2809 20 32

kg

7,89 CNY/kg

Nátrium-hidroxid vizes oldatban

2815 12

kg

2,30 CNY/kg

Nátrium-bikarbonát

2836 30

kg

3,20 CNY/kg

Dinátrium-foszfát

2835 22 00

kg

7,4 CNY/kg

Aktív szén

3802 10 00 00 0

kg

25,75 CNY/kg

Folyékony oxigén

2804 40

kg

1,06 CNY/kg

Energia, további felhasznált tételek

Energia, további felhasznált tételek

Olaj

2710 19

l

3,35 CNY/l

Rizsháncs

1213 00

kg

3,91 CNY/kg

Villamos energia

Thaiföldi tartományi villamosenergia-hatóság

kWh

0,71 CNY/kWh

Munkaerő

Munkaerő

Közvetlen bérköltségek

Nemzetközi Munkaügyi Szervezet – ILOSTAT

óra

17,13 CNY/óra

Melléktermék/hulladék

Melléktermék/hulladék

Folyékony műtrágya

3105

kg

2,64 (neg.) CNY/kg

| (119) | A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. Ennek az összegnek a megállapításához a kérelemben megadott adatokat, nevezetesen az Ajinomoto Thai KKP üzeméből származó adatokat használta fel. A módszertan megfelelő ismertetése a (127)–(128) preambulumbekezdésben található. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. Ennek az összegnek a megállapításához a kérelemben megadott adatokat, nevezetesen az Ajinomoto Thai KKP üzeméből származó adatokat használta fel. A módszertan megfelelő ismertetése a (127)–(128) preambulumbekezdésben található.

3.2.6.1.   Nyersanyagok

| (120) | A nátrium-glutamát költségszerkezetét főként a nyersanyagok, különösen a cukor kinyerésére alkalmas anyagok és a különféle vegyi anyagok (főként karbonátok), valamint az energia költségei határozzák meg. |
| --- | --- |

(120)

A nátrium-glutamát költségszerkezetét főként a nyersanyagok, különösen a cukor kinyerésére alkalmas anyagok és a különféle vegyi anyagok (főként karbonátok), valamint az energia költségei határozzák meg.

| (121) | A nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapításához a Bizottság a GTA-ban a reprezentatív országra nézve megadott importárakra támaszkodott, amelyekhez hozzáadta a behozatali vámokat. A rendes értékneknek a Bizottság módszertana szerinti megállapításához a behozatali árakhoz rendes esetben hozzá kell adni a belföldi fuvarozási költségeket. Azonban tekintettel a (133) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításra (miszerint a kínai exportálók/gyártók együttműködésének hiánya miatt nem voltak ismertek a belföldi fuvarozási költségek), valamint arra, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat elsősorban annak megállapítására törekszik, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy felesleges kiigazítást végezni a belföldi szállítás tekintetében, mivel a kiigazítás csak növelné a rendes értéket, ennélfogva pedig a dömpingkülönbözetet is. |
| --- | --- |

(121)

A nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapításához a Bizottság a GTA-ban a reprezentatív országra nézve megadott importárakra támaszkodott, amelyekhez hozzáadta a behozatali vámokat. A rendes értékneknek a Bizottság módszertana szerinti megállapításához a behozatali árakhoz rendes esetben hozzá kell adni a belföldi fuvarozási költségeket. Azonban tekintettel a (133) preambulumbekezdésben ismertetett ténymegállapításra (miszerint a kínai exportálók/gyártók együttműködésének hiánya miatt nem voltak ismertek a belföldi fuvarozási költségek), valamint arra, hogy jellegénél fogva e hatályvesztési felülvizsgálat elsősorban annak megállapítására törekszik, hogy folytatódott-e a dömping a felülvizsgálati időszakban, nem pedig e dömping pontos nagyságának megállapítására, a Bizottság úgy határozott, hogy felesleges kiigazítást végezni a belföldi szállítás tekintetében, mivel a kiigazítás csak növelné a rendes értéket, ennélfogva pedig a dömpingkülönbözetet is.

| (122) | A reprezentatív országban az egyes termelési tényezők importára az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (85) 1. mellékletében felsorolt valamennyi harmadik országból – kivéve Kínát és a WTO-ban tagsággal nem rendelkező országokat – származó termelési tényező behozatali egységárainak súlyozott átlagaként került meghatározásra. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (106) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem állt rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. |
| --- | --- |

(122)

A reprezentatív országban az egyes termelési tényezők importára az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (85) 1. mellékletében felsorolt valamennyi harmadik országból – kivéve Kínát és a WTO-ban tagsággal nem rendelkező országokat – származó termelési tényező behozatali egységárainak súlyozott átlagaként került meghatározásra. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (106) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem állt rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták.

85

3.2.6.2.   Munkaerő

| (123) | Az ILO részletes információkat tesz közzé a Thaiföld különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság az ILO legfrissebb statisztikáit használta fel a felülvizsgálati időszakban a feldolgozóipari ágazatban fizetett havi munkabérekkel és teljesített heti munkaidővel kapcsolatban. (86) |
| --- | --- |

(123)

Az ILO részletes információkat tesz közzé a Thaiföld különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság az ILO legfrissebb statisztikáit használta fel a felülvizsgálati időszakban a feldolgozóipari ágazatban fizetett havi munkabérekkel és teljesített heti munkaidővel kapcsolatban. (86)

86

3.2.6.3.   Villamos energia

| (124) | A thaiföldi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó villamosenergia-árakat a Thaiföldi Beruházási Tanács teszi közzé. A Bizottság a Tartományi Villamosenergia-hatóság által alkalmazott és a thaiföldi Beruházási Tanács által közzétett, a nagy közszolgáltatókra alkalmazandó díjakat (87) vette figyelembe. |
| --- | --- |

(124)

A thaiföldi vállalatokra (ipari felhasználókra) vonatkozó villamosenergia-árakat a Thaiföldi Beruházási Tanács teszi közzé. A Bizottság a Tartományi Villamosenergia-hatóság által alkalmazott és a thaiföldi Beruházási Tanács által közzétett, a nagy közszolgáltatókra alkalmazandó díjakat (87) vette figyelembe.

87

3.2.6.4.   Fogyóeszközök, elhanyagolható mennyiségek

| (125) | A termelési tényezők nagy száma miatt a teljes termelési költségen belül elhanyagolható (azaz 0,5 %-nál kisebb) súlyú nyersanyagok egy részét a Bizottság a fogyóeszközök közé sorolta. |
| --- | --- |

(125)

A termelési tényezők nagy száma miatt a teljes termelési költségen belül elhanyagolható (azaz 0,5 %-nál kisebb) súlyú nyersanyagok egy részét a Bizottság a fogyóeszközök közé sorolta.

| (126) | A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek a nyersanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát (a nyersanyagok összköltsége a kérelemből, ezen belül az Ajinomoto Thai KKP üzeméből származó adatokból volt megismerhető), és a megállapított torzulástól mentes árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek a nyersanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát (a nyersanyagok összköltsége a kérelemből, ezen belül az Ajinomoto Thai KKP üzeméből származó adatokból volt megismerhető), és a megállapított torzulástól mentes árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre.

3.2.6.5.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (127) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy a termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(127)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy a termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

[a] képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (128) | Az gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai gyártók, illetve exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelemben megadott adatok (nevezetesen az Ajinomoto Thai KKP üzemének adatai) alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(128)

Az gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapítása érdekében, továbbá mivel a kínai gyártók, illetve exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban, a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. Ezért a kérelemben megadott adatok (nevezetesen az Ajinomoto Thai KKP üzemének adatai) alapján a Bizottság megállapította, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt képviselnek a teljes gyártási költségen és a munkaerőköltségen belül. Ezt követően a Bizottság a gyártási általános költség torzulástól mentes értékét úgy határozta meg, hogy az előzőek szerint kapott százalékos arányt alkalmazta a gyártási költség torzulástól mentes értékére.

| (129) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a (117) preambulumbekezdésben említett reprezentatív országban (Thaiföldön) működő öt vállalat pénzügyi adataira támaszkodott. Ez az öt vállalat név szerint az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd, a Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos), a Thai Churos, a Thai Foods International Co. Ltd és a KT MSG. Az adatokat a Bizottság az Orbis Bureau van Dijk (88) (a továbbiakban: Orbis) adatbázisaiból kérdezte le. A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben foglaltak szerint az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd adatai a 2018 áprilisától 2019 márciusáig tartó pénzügyi évre vonatkoztak. A másik négy vállalat legfrissebb pénzügyi adatai a 2018 januárjától a 2018 decemberéig tartó pénzügyi évre vonatkoztak. Az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd forgalma az öt vállalat teljes forgalmának több mint 80 %-át tette ki, így a felülvizsgálati időszakot részben lefedő adatok nagyon jelentős súllyal esnek latba a jelen vizsgálatban felhasznált átlagos SGA-költségek és nyereség szempontjából. Ellenkező bizonyíték hiányában a Bizottság reprezentatívnak tekintette a többi vállalatnak a felülvizsgálati időszakot közvetlenül megelőző időszakra vonatkozó adatait. A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben vázoltak szerint nem érkezett észrevétel erről a megközelítésről. A Bizottság e körülmények között megfelelőnek ítélte ezt a megközelítést, figyelembe véve, hogy az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd SGA-költségei (16 %) és nyeresége (16 %) összhangban voltak az alkalmazott és a (132) preambulumbekezdésben feltüntetett átlaggal, amely azoknak a vállalatoknak az adatait tükrözi, amelyek esetében a 2018 végéig tartó időszakra nézve álltak rendelkezésre információk. Mindenesetre mindkettő adatkészlet magas dömpingkülönbözetet mutatott volna ki, és – tekintettel arra, hogy az érintett vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat – nincs szükség pontos dömpingkülönbözet megállapítására. 2021 januárjában a Bizottság a Dun & Bradstreet (a továbbiakban: D&B) (89) adatbázisa alapján ellenőrizte, hogy mind az öt vállalat pénzügyi adatait frissítették-e. Csak az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd esetében történt frissítés a 2019. április és 2020. március közötti időszakra vonatkozóan. Ez az adatkészlet azonban hiányos volt, mert nem tartalmazta a nettó nyereséget. A Bizottság ezért a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben közzétett eredeti adatkészletet használta fel. |
| --- | --- |

(129)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a (117) preambulumbekezdésben említett reprezentatív országban (Thaiföldön) működő öt vállalat pénzügyi adataira támaszkodott. Ez az öt vállalat név szerint az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd, a Thai Fermentation Industry Co Ltd (Racha Churos), a Thai Churos, a Thai Foods International Co. Ltd és a KT MSG. Az adatokat a Bizottság az Orbis Bureau van Dijk (88) (a továbbiakban: Orbis) adatbázisaiból kérdezte le. A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben foglaltak szerint az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd adatai a 2018 áprilisától 2019 márciusáig tartó pénzügyi évre vonatkoztak. A másik négy vállalat legfrissebb pénzügyi adatai a 2018 januárjától a 2018 decemberéig tartó pénzügyi évre vonatkoztak. Az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd forgalma az öt vállalat teljes forgalmának több mint 80 %-át tette ki, így a felülvizsgálati időszakot részben lefedő adatok nagyon jelentős súllyal esnek latba a jelen vizsgálatban felhasznált átlagos SGA-költségek és nyereség szempontjából. Ellenkező bizonyíték hiányában a Bizottság reprezentatívnak tekintette a többi vállalatnak a felülvizsgálati időszakot közvetlenül megelőző időszakra vonatkozó adatait. A termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben vázoltak szerint nem érkezett észrevétel erről a megközelítésről. A Bizottság e körülmények között megfelelőnek ítélte ezt a megközelítést, figyelembe véve, hogy az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd SGA-költségei (16 %) és nyeresége (16 %) összhangban voltak az alkalmazott és a (132) preambulumbekezdésben feltüntetett átlaggal, amely azoknak a vállalatoknak az adatait tükrözi, amelyek esetében a 2018 végéig tartó időszakra nézve álltak rendelkezésre információk. Mindenesetre mindkettő adatkészlet magas dömpingkülönbözetet mutatott volna ki, és – tekintettel arra, hogy az érintett vizsgálat hatályvesztési felülvizsgálat – nincs szükség pontos dömpingkülönbözet megállapítására. 2021 januárjában a Bizottság a Dun & Bradstreet (a továbbiakban: D&B) (89) adatbázisa alapján ellenőrizte, hogy mind az öt vállalat pénzügyi adatait frissítették-e. Csak az Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd esetében történt frissítés a 2019. április és 2020. március közötti időszakra vonatkozóan. Ez az adatkészlet azonban hiányos volt, mert nem tartalmazta a nettó nyereséget. A Bizottság ezért a termelési tényezőkre vonatkozó második feljegyzésben közzétett eredeti adatkészletet használta fel.

88

89

3.2.7.   Számítás

| (130) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. Tekintettel arra, hogy a kínai gyártók, illetve exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban, és ezért nem állt rendelkezésre információ a belföldi piacon értékesített terméktípusokról, a rendes érték megállapítása nem terméktípusonként történt. |
| --- | --- |

(130)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. Tekintettel arra, hogy a kínai gyártók, illetve exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban, és ezért nem állt rendelkezésre információ a belföldi piacon értékesített terméktípusokról, a rendes érték megállapítása nem terméktípusonként történt.

| (131) | A Bizottság először a torzulásmentes gyártási költségeket állapította meg. A kínai gyártók, illetve exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a kérelmező által a kérelemben szolgáltatott információkra támaszkodott, amelyek a kérelmező gyártóüzemeinek a cukor kinyerésére Kínában felhasznált főbb anyagokhoz (kukoricakeményítő) igazított költségszerkezetén és releváns műszaki termelési arányain, illetve az egyes tényezőknek (anyagok és munkaerő) a nátrium-glutamát előállításához való felhasználásán alapultak. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Thaiföldön megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság először a torzulásmentes gyártási költségeket állapította meg. A kínai gyártók, illetve exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság a kérelmező által a kérelemben szolgáltatott információkra támaszkodott, amelyek a kérelmező gyártóüzemeinek a cukor kinyerésére Kínában felhasznált főbb anyagokhoz (kukoricakeményítő) igazított költségszerkezetén és releváns műszaki termelési arányain, illetve az egyes tényezőknek (anyagok és munkaerő) a nátrium-glutamát előállításához való felhasználásán alapultak. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban, Thaiföldön megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel.

| (132) | A Bizottság ezután a (128) preambulumbekezdésben ismertetett módon megállapított gyártási általános költségek arányát alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre. Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság – a (129) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az öt azonosított thaiföldi nátrium-glutamát-gyártó nyilvánosan elérhető pénzügyi kimutatásaiban szereplő SGA-költségek és nyereség súlyozott átlagát használta fel. A Bizottság ezért a következő tételekkel egészítette ki a torzulásmentes gyártási költséget:






  — | gyártási általános költségek, amelyek a teljes gyártási költség [5–10 %]-át tették ki (a (128) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint), |
| --- | --- | --- |

(132)

A Bizottság ezután a (128) preambulumbekezdésben ismertetett módon megállapított gyártási általános költségek arányát alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre. Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság – a (129) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az öt azonosított thaiföldi nátrium-glutamát-gyártó nyilvánosan elérhető pénzügyi kimutatásaiban szereplő SGA-költségek és nyereség súlyozott átlagát használta fel. A Bizottság ezért a következő tételekkel egészítette ki a torzulásmentes gyártási költséget:

—

gyártási általános költségek, amelyek a teljes gyártási költség [5–10 %]-át tették ki (a (128) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint),

| — | a gyártási költségek és a gyártási általános költségek együttes összege 16 %-ának megfelelő SGA-költségek, valamint |
| --- | --- |

—

a gyártási költségek és a gyártási általános költségek együttes összege 16 %-ának megfelelő SGA-költségek, valamint

| — | a gyártási költségek és a gyártási általános költségek együttes összege 18 %-ának megfelelő nyereség. |
| --- | --- |

—

a gyártási költségek és a gyártási általános költségek együttes összege 18 %-ának megfelelő nyereség.

3.2.8.   Exportár

| (133) | mivel a kínai gyártók, illetve exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban, az Unióba irányuló export árait a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg. A Bizottság az exportárat a hozzáférhető adatok alapján, a Comext adatbázisra (Eurostat) támaszkodva határozta meg. Mivel a Comext az árakat CIF-szinten (költség, biztosítás és fuvardíj fizetve) tartja nyilván, a Bizottság a gyártelepi szinthez tartozó árakat a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a fuvarozási, anyagmozgatási, tengeri fuvarozási és biztosítási költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(133)

mivel a kínai gyártók, illetve exportáló gyártók nem működtek együtt a vizsgálatban, az Unióba irányuló export árait a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg. A Bizottság az exportárat a hozzáférhető adatok alapján, a Comext adatbázisra (Eurostat) támaszkodva határozta meg. Mivel a Comext az árakat CIF-szinten (költség, biztosítás és fuvardíj fizetve) tartja nyilván, a Bizottság a gyártelepi szinthez tartozó árakat a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben a fuvarozási, anyagmozgatási, tengeri fuvarozási és biztosítási költségekre vonatkozóan szolgáltatott adatok alapján állapította meg.

3.2.9.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (134) | A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőek szerint megállapított exportárat. Mindezek alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve 112,8 %-ra adódott. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőek szerint megállapított exportárat. Mindezek alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve 112,8 %-ra adódott.

3.2.10.   Következtetés

| (135) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.3.   Indonézia

| (136) | Az Eurostat statisztikai adatai szerint a felülvizsgálati időszakban 5 535 tonna nátrium-glutamátot importáltak Indonéziából, ami az uniós piaci részesedés [5–10] %-ának felel meg. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(136)

Az Eurostat statisztikai adatai szerint a felülvizsgálati időszakban 5 535 tonna nátrium-glutamátot importáltak Indonéziából, ami az uniós piaci részesedés [5–10] %-ának felel meg. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a behozatal volumene kellően reprezentatív annak megvizsgálásához, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban.

3.3.1.   Rendes érték

| (137) | Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendes érték megállapításához a rendelkezésre álló tényeket használta fel. E tekintetben a Bizottság az együttműködő indonéziai gyártók csoportja által szolgáltatott információkra támaszkodott. |
| --- | --- |

(137)

Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendes érték megállapításához a rendelkezésre álló tényeket használta fel. E tekintetben a Bizottság az együttműködő indonéziai gyártók csoportja által szolgáltatott információkra támaszkodott.

| (138) | A rendes érték tehát az együttműködő indonéziai gyártók csoportja által megadott belföldi értékesítési árakon alapult. Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem álltak rendelkezésre részletes exportárak terméktípusonkénti bontásban. Emiatt nem volt lehetőség az alaprendelet 2. cikkének (4)–(6) bekezdésében meghatározott, a szokásos kereskedelmi forgalomra vonatkozó részletes vizsgálat elvégzésére. A Bizottság megállapította, hogy az átlagos belföldi értékesítési ár nyereséges volt, azaz meghaladta az együttműködő indonéziai gyártók csoportjára nézve megállapított átlagos előállítási költséget. Ezért a rendes értéket az indonéziai gyártók együttműködő csoportja által végzett valamennyi belföldi értékesítés átlagos belföldi értékesítése ára alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(138)

A rendes érték tehát az együttműködő indonéziai gyártók csoportja által megadott belföldi értékesítési árakon alapult. Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában nem álltak rendelkezésre részletes exportárak terméktípusonkénti bontásban. Emiatt nem volt lehetőség az alaprendelet 2. cikkének (4)–(6) bekezdésében meghatározott, a szokásos kereskedelmi forgalomra vonatkozó részletes vizsgálat elvégzésére. A Bizottság megállapította, hogy az átlagos belföldi értékesítési ár nyereséges volt, azaz meghaladta az együttműködő indonéziai gyártók csoportjára nézve megállapított átlagos előállítási költséget. Ezért a rendes értéket az indonéziai gyártók együttműködő csoportja által végzett valamennyi belföldi értékesítés átlagos belföldi értékesítése ára alapján határozták meg.

| (139) | A vizsgálat azt is feltárta, hogy a nátrium-glutamátot ömlesztve és kiskereskedelmi forgalomban értékesítették. A kérelmező azt a tájékoztatást adta, hogy az Unióba irányuló exportértékesítések túlnyomó többségét az ömlesztett (azaz a 20 kg-os vagy annál nagyobb méretű csomagolásban értékesített) nátrium-glutamát tette ki, míg az indonéziai belföldi piacon történő értékesítés ömlesztve és kiskereskedelmi forgalomban (a fogyasztók részére szánt kisebb csomagokban) történt. |
| --- | --- |

(139)

A vizsgálat azt is feltárta, hogy a nátrium-glutamátot ömlesztve és kiskereskedelmi forgalomban értékesítették. A kérelmező azt a tájékoztatást adta, hogy az Unióba irányuló exportértékesítések túlnyomó többségét az ömlesztett (azaz a 20 kg-os vagy annál nagyobb méretű csomagolásban értékesített) nátrium-glutamát tette ki, míg az indonéziai belföldi piacon történő értékesítés ömlesztve és kiskereskedelmi forgalomban (a fogyasztók részére szánt kisebb csomagokban) történt.

| (140) | Az együttműködő indonéziai gyártók csoportja által benyújtott adatok megerősítették, hogy az ömlesztett nátrium-glutamátot az előállítási költség alatti áron értékesítették az indonéziai belföldi piacon. Az adatok azt is mutatták, hogy az ömlesztett és a kiskereskedelmi értékesítés árai között tartósan fennálló különbség van. |
| --- | --- |

(140)

Az együttműködő indonéziai gyártók csoportja által benyújtott adatok megerősítették, hogy az ömlesztett nátrium-glutamátot az előállítási költség alatti áron értékesítették az indonéziai belföldi piacon. Az adatok azt is mutatták, hogy az ömlesztett és a kiskereskedelmi értékesítés árai között tartósan fennálló különbség van.

| (141) | Ezért a teljesség kedvéért, valamint a rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében a Bizottság kizárólag az ömlesztett formában történő belföldi értékesítés alapján kiszámított egy alternatív rendes értéket is, amelyet össze lehetett vetni az elsősorban ömlesztett formában történő export értékesítési áraival. A fentiekhez hasonlóan az ömlesztett nátrium-glutamát értékesítési árait az együttműködő indonéziai gyártók csoportja által szolgáltatott információk alapján határozta meg a Bizottság. Mivel az ömlesztett formában történő belföldi értékesítésre az átlagos előállítási költség alatti áron került sor, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján számította ki a rendes értéket, azaz hozzáadta az együttműködő indonéziai gyártók csoportjánál a felülvizsgálati időszakban a nátrium-glutamát belföldi (ömlesztett formában és kiskereskedelemben történő) értékesítése során felmerült SGA-költségeket és nyereséget. Mivel nem állt rendelkezésre más információ, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a legmegfelelőbb és észszerű információforrás. |
| --- | --- |

(141)

Ezért a teljesség kedvéért, valamint a rendes érték és az exportár méltányos összehasonlításának biztosítása érdekében a Bizottság kizárólag az ömlesztett formában történő belföldi értékesítés alapján kiszámított egy alternatív rendes értéket is, amelyet össze lehetett vetni az elsősorban ömlesztett formában történő export értékesítési áraival. A fentiekhez hasonlóan az ömlesztett nátrium-glutamát értékesítési árait az együttműködő indonéziai gyártók csoportja által szolgáltatott információk alapján határozta meg a Bizottság. Mivel az ömlesztett formában történő belföldi értékesítésre az átlagos előállítási költség alatti áron került sor, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján számította ki a rendes értéket, azaz hozzáadta az együttműködő indonéziai gyártók csoportjánál a felülvizsgálati időszakban a nátrium-glutamát belföldi (ömlesztett formában és kiskereskedelemben történő) értékesítése során felmerült SGA-költségeket és nyereséget. Mivel nem állt rendelkezésre más információ, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a legmegfelelőbb és észszerű információforrás.

3.3.2.   Exportár

| (142) | Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Comext (Eurostat) adatai, alapján az alaprendelet 18. cikkével összhangban állapította meg az exportárat. Mivel a Comextben szereplő árakat CIF-szinten rögzítették, és mivel az együttműködő indonéziai gyártók csoportja nem exportált az Unióba, a Bizottság a gyártelepi szintet a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az Indonéziától az Unió határáig felmerülő fuvarozási és biztosítási költségekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(142)

Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Comext (Eurostat) adatai, alapján az alaprendelet 18. cikkével összhangban állapította meg az exportárat. Mivel a Comextben szereplő árakat CIF-szinten rögzítették, és mivel az együttműködő indonéziai gyártók csoportja nem exportált az Unióba, a Bizottság a gyártelepi szintet a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben az Indonéziától az Unió határáig felmerülő fuvarozási és biztosítási költségekre vonatkozóan benyújtott bizonyítékok alapján állapította meg.

3.3.3.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (143) | A Bizottság a fent ismertetett két különböző forgatókönyv szerinti rendes értéket a fent leírt módon meghatározott exportárakkal vetette össze. Mindezek alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következő értékekre adódott:






  — | 87,03 % a nátrium-glutamát összes indonéziai belföldi értékesítése alapján, a (138) preambulumbekezdésben leírtak szerint számítva, |
| --- | --- | --- |

(143)

A Bizottság a fent ismertetett két különböző forgatókönyv szerinti rendes értéket a fent leírt módon meghatározott exportárakkal vetette össze. Mindezek alapján a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékaként kifejezve a következő értékekre adódott:

—

87,03 % a nátrium-glutamát összes indonéziai belföldi értékesítése alapján, a (138) preambulumbekezdésben leírtak szerint számítva,

| — | 44,26 % a számtanilag képzett rendes érték alapján, a (141) preambulumbekezdésben leírtak szerint számítva. |
| --- | --- |

—

44,26 % a számtanilag képzett rendes érték alapján, a (141) preambulumbekezdésben leírtak szerint számítva.

3.3.4.   Következtetés

| (144) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Indonéziából érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Indonéziából érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

4.1.   Kína

| (145) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. A kínai gyártók, illetve exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, nevezetesen a (2) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításaira, a felülvizsgálati kérelemben közölt információkra, továbbá a nyilvánosan hozzáférhető információkra, a Comextre (Eurostat) és a GTA-ra alapozta az értékelését. A következő elemek vizsgálatára került sor: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(145)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a dömping folytatódása. A kínai gyártók, illetve exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, nevezetesen a (2) preambulumbekezdésben említett korábbi hatályvesztési felülvizsgálat ténymegállapításaira, a felülvizsgálati kérelemben közölt információkra, továbbá a nyilvánosan hozzáférhető információkra, a Comextre (Eurostat) és a GTA-ra alapozta az értékelését. A következő elemek vizsgálatára került sor: a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje.

4.1.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (146) | Az együttműködés hiánya miatt a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, nevezetesen a kérelemben megadott információkra és az előző hatályvesztési felülvizsgálat keretében megfogalmazott ténymegállapításokra, valamint a (149) preambulumbekezdésben ismertetett egyéb nyilvános forrásokra kellett alapoznia értékelését. |
| --- | --- |

(146)

Az együttműködés hiánya miatt a Bizottságnak az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, nevezetesen a kérelemben megadott információkra és az előző hatályvesztési felülvizsgálat keretében megfogalmazott ténymegállapításokra, valamint a (149) preambulumbekezdésben ismertetett egyéb nyilvános forrásokra kellett alapoznia értékelését.

| (147) | A kérelmező által szolgáltatott információk szerint Kína nátrium-glutamát-termelési kapacitása 2015 óta folyamatosan nő. 2013 óta a megerősített környezetvédelmi jogszabályoknak köszönhetően a kisebb kínai nátrium-glutamát-gyártók kikerültek a nátrium-glutamát piacáról, míg a nagyobb gyártók bővítették létesítményeiket és [10–30] %-kal növelték termelési kapacitásukat, amely 2016 és 2018 között elérte a [3 500 000–4 000 000] tonnát. Ugyanebben az időszakban a teljes szabad kapacitás [100–130] %-kal nőtt. 2018-ban az aktív kínai nátrium-glutamát-gyártók kihasználatlan kapacitását a felülvizsgálati időszakra jellemző uniós felhasználás [tizenkét–tizenöt]szörösére becsülték. |
| --- | --- |

(147)

A kérelmező által szolgáltatott információk szerint Kína nátrium-glutamát-termelési kapacitása 2015 óta folyamatosan nő. 2013 óta a megerősített környezetvédelmi jogszabályoknak köszönhetően a kisebb kínai nátrium-glutamát-gyártók kikerültek a nátrium-glutamát piacáról, míg a nagyobb gyártók bővítették létesítményeiket és [10–30] %-kal növelték termelési kapacitásukat, amely 2016 és 2018 között elérte a [3 500 000–4 000 000] tonnát. Ugyanebben az időszakban a teljes szabad kapacitás [100–130] %-kal nőtt. 2018-ban az aktív kínai nátrium-glutamát-gyártók kihasználatlan kapacitását a felülvizsgálati időszakra jellemző uniós felhasználás [tizenkét–tizenöt]szörösére becsülték.

| (148) | Ezenkívül számos, a piaci jelentéseken alapuló, nyilvánosan hozzáférhető cikk (90) is megerősíti, hogy a kínai termelési volumen gyors ütemben növekszik. E nyilvánosan hozzáférhető információk szerint 2015 óta több vezető kínai nátrium-glutamát-gyártó növelte kapacitását. |
| --- | --- |

(148)

Ezenkívül számos, a piaci jelentéseken alapuló, nyilvánosan hozzáférhető cikk (90) is megerősíti, hogy a kínai termelési volumen gyors ütemben növekszik. E nyilvánosan hozzáférhető információk szerint 2015 óta több vezető kínai nátrium-glutamát-gyártó növelte kapacitását.

90

| (149) | Egyéb nyilvánosan hozzáférhető információk (91) szerint a Fufeng csoport, amely az egyik vezető kínai nátrium-glutamát-gyártó és a kérelmező szerint az Unióba irányuló kivitel legfontosabb szereplője, 2015 és 2019 között 41 %-kal (940 000 tonnáról 1 330 000 tonnára) növelte termelési kapacitását. Kapacitáskihasználása ugyanebben az időszakban 80 %-ra esett vissza. Ez azt jelenti, hogy 2019-ben egyetlen kínai gyártó szabad kapacitása 266 000 tonna volt, ami több mint [kétszer–négyszer] akkora, mint az ugyanezen időszakra jellemző teljes uniós felhasználás. |
| --- | --- |

(149)

Egyéb nyilvánosan hozzáférhető információk (91) szerint a Fufeng csoport, amely az egyik vezető kínai nátrium-glutamát-gyártó és a kérelmező szerint az Unióba irányuló kivitel legfontosabb szereplője, 2015 és 2019 között 41 %-kal (940 000 tonnáról 1 330 000 tonnára) növelte termelési kapacitását. Kapacitáskihasználása ugyanebben az időszakban 80 %-ra esett vissza. Ez azt jelenti, hogy 2019-ben egyetlen kínai gyártó szabad kapacitása 266 000 tonna volt, ami több mint [kétszer–négyszer] akkora, mint az ugyanezen időszakra jellemző teljes uniós felhasználás.

91

| (150) | Figyelembe véve, hogy Kínában több más, a Fufeng csoportéhoz hasonló méretű nátrium-glutamát-gyártó is van, észszerű azt a következtetést levonni, hogy Kínában jelentős kapacitásfelesleg van. |
| --- | --- |

(150)

Figyelembe véve, hogy Kínában több más, a Fufeng csoportéhoz hasonló méretű nátrium-glutamát-gyártó is van, észszerű azt a következtetést levonni, hogy Kínában jelentős kapacitásfelesleg van.

4.1.2.   Az uniós piac vonzereje, a harmadik országok piacaira irányuló kivitel exportárai és az intézkedések kijátszása

| (151) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy a dömpingárak alkalmazása mellett a kínai exportáló gyártók növelik az Unióba irányuló exportértékesítéseiket. Ebből a célból a Bizottság összehasonlította a kínai exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének árait a más harmadik országok piacain alkalmazott árszintekkel annak megállapítása érdekében, hogy az uniós piac az árszint szempontjából vonzónak számít-e. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy a dömpingárak alkalmazása mellett a kínai exportáló gyártók növelik az Unióba irányuló exportértékesítéseiket. Ebből a célból a Bizottság összehasonlította a kínai exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének árait a más harmadik országok piacain alkalmazott árszintekkel annak megállapítása érdekében, hogy az uniós piac az árszint szempontjából vonzónak számít-e.

| (152) | Az együttműködés hiányában a Bizottság az Eurostat és a GTA statisztikáit használta fel. Megállapítást nyert, hogy az Unióba irányuló kínai kivitel átlagára csak kis mértékben volt alacsonyabb, mint az egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kínai export átlagára. Tekintettel arra, hogy a (221) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a felülvizsgálati időszak alatt az EU-ba irányuló kínai behozatal árai (dömpingellenes vám nélkül) jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportőrök számára vonzóbb lenne az uniós piac, mint más harmadik országbeli piacok. Ennek az az oka, hogy vámok nélkül a kínai exportőrök más harmadik országbeli piacok árainál magasabb (de az uniós gazdasági ágazat árainál még így is alacsonyabb) árakon exportálhattak az Unióba. |
| --- | --- |

(152)

Az együttműködés hiányában a Bizottság az Eurostat és a GTA statisztikáit használta fel. Megállapítást nyert, hogy az Unióba irányuló kínai kivitel átlagára csak kis mértékben volt alacsonyabb, mint az egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kínai export átlagára. Tekintettel arra, hogy a (221) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a felülvizsgálati időszak alatt az EU-ba irányuló kínai behozatal árai (dömpingellenes vám nélkül) jelentősen alákínáltak az uniós gazdasági ágazat árainak, nagy a valószínűsége annak, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportőrök számára vonzóbb lenne az uniós piac, mint más harmadik országbeli piacok. Ennek az az oka, hogy vámok nélkül a kínai exportőrök más harmadik országbeli piacok árainál magasabb (de az uniós gazdasági ágazat árainál még így is alacsonyabb) árakon exportálhattak az Unióba.

| (153) | Azt is megállapították, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére a Kínából származó behozatal volumene és piaci részesedése viszonylag stabil maradt: a felülvizsgálati időszakban alatt a piaci részesedés [4–7 %]-os volt (ennek több mint fele aktív feldolgozás keretében érkezett az Unióba, lásd az 5.3.2. szakaszt). Emellett a (8) és (9) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a kínai exportáló gyártókról megállapították, hogy kijátsszák a hatályban lévő dömpingellenes intézkedést azáltal, hogy kismértékben módosított terméket (keverékben és oldatban található nátrium-glutamátot) exportálnak. Az intézkedések kijátszásának gyakorlatai azt mutatják, hogy a kínai exportáló gyártók érdekeltek abban, hogy korlátozások nélkül hozzáférjenek az uniós piachoz, ami arra enged következtetni, hogy uniós piac vonzó a kínai export számára. |
| --- | --- |

(153)

Azt is megállapították, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére a Kínából származó behozatal volumene és piaci részesedése viszonylag stabil maradt: a felülvizsgálati időszakban alatt a piaci részesedés [4–7 %]-os volt (ennek több mint fele aktív feldolgozás keretében érkezett az Unióba, lásd az 5.3.2. szakaszt). Emellett a (8) és (9) preambulumbekezdésekben kifejtettek szerint a kínai exportáló gyártókról megállapították, hogy kijátsszák a hatályban lévő dömpingellenes intézkedést azáltal, hogy kismértékben módosított terméket (keverékben és oldatban található nátrium-glutamátot) exportálnak. Az intézkedések kijátszásának gyakorlatai azt mutatják, hogy a kínai exportáló gyártók érdekeltek abban, hogy korlátozások nélkül hozzáférjenek az uniós piachoz, ami arra enged következtetni, hogy uniós piac vonzó a kínai export számára.

| (154) | A Kínában rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleget, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve (mely utóbbira a harmadik országbeli exportárakból és az intézkedések kijátszásának gyakorlatából lehet következtetni) a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(154)

A Kínában rendelkezésre álló jelentős kapacitásfelesleget, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve (mely utóbbira a harmadik országbeli exportárakból és az intézkedések kijátszásának gyakorlatából lehet következtetni) a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt kivitel növekedését eredményezné.

4.1.3.   A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

| (155) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (154) preambulumbekezdés ismertet), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(155)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (154) preambulumbekezdés ismertet), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

4.2.   Indonézia

| (156) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, különösen a kérelemben közölt információkra és a nyilvánosan hozzáférhető statisztikákra, nevezetesen a Comextből (Eurostat) és a GTA-ból származó adatokra alapozta az értékelését. A következő elemek vizsgálatára került sor: az indonéziai termelési kapacitás és szabad kapacitás, az indonéziai belföldi piac helyzete, az egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló export árai és az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(156)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottság az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tényekre, különösen a kérelemben közölt információkra és a nyilvánosan hozzáférhető statisztikákra, nevezetesen a Comextből (Eurostat) és a GTA-ból származó adatokra alapozta az értékelését. A következő elemek vizsgálatára került sor: az indonéziai termelési kapacitás és szabad kapacitás, az indonéziai belföldi piac helyzete, az egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló export árai és az uniós piac vonzereje.

4.2.1.   Az Indonéziában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

| (157) | Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének nagyfokú hiányára tekintettel az Indonéziában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, különösen a kérelmező által benyújtott adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(157)

Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének nagyfokú hiányára tekintettel az Indonéziában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények, különösen a kérelmező által benyújtott adatok alapján történt.

| (158) | Az indonéziai termelési kapacitás számottevően meghaladta az aktuális termelési volument. A kérelem szerint 2018 júliusa és 2019 júniusa között a nátrium-glutamát termelési kapacitása körülbelül 240 000 tonna, a termelési volumen pedig körülbelül 200 000 tonna volt. Ezért a kapacitáskihasználás mintegy 85 %-os volt, ami körülbelül 35 000 tonnás becsült szabad kapacitásnak feleltethető meg. Ez a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználáshoz képest [nullászor–kétszer] magasabb. |
| --- | --- |

(158)

Az indonéziai termelési kapacitás számottevően meghaladta az aktuális termelési volument. A kérelem szerint 2018 júliusa és 2019 júniusa között a nátrium-glutamát termelési kapacitása körülbelül 240 000 tonna, a termelési volumen pedig körülbelül 200 000 tonna volt. Ezért a kapacitáskihasználás mintegy 85 %-os volt, ami körülbelül 35 000 tonnás becsült szabad kapacitásnak feleltethető meg. Ez a felülvizsgálati időszak alatti teljes uniós felhasználáshoz képest [nullászor–kétszer] magasabb.

| (159) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az indonéziai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy nátrium-glutamátot állítsanak elő az Unióba való exportra. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az indonéziai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy nátrium-glutamátot állítsanak elő az Unióba való exportra.

4.2.2.   A piaci helyzet Indonéziában

| (160) | A GTA statisztikái szerint a nátrium-glutamát Kínából Indonéziába irányuló exportja 2016 és 2019 között 71 %-kal, 26 668 tonnáról 45 498 tonnára nőtt. Ugyanebben az időszakban a Kínából Indonéziába exportált nátrium-glutamát ára több mint 8 %-kal, 949 EUR/tonnáról 874 EUR/tonnára csökkent. |
| --- | --- |

(160)

A GTA statisztikái szerint a nátrium-glutamát Kínából Indonéziába irányuló exportja 2016 és 2019 között 71 %-kal, 26 668 tonnáról 45 498 tonnára nőtt. Ugyanebben az időszakban a Kínából Indonéziába exportált nátrium-glutamát ára több mint 8 %-kal, 949 EUR/tonnáról 874 EUR/tonnára csökkent.

| (161) | A Kínából származó alacsony árú behozatal növekvő szintje egyre nehezebbé tette az indonéziai gyártók számára, hogy a belföldi piacokon értékesítsék a nátrium-glutamátot és/vagy termelési költségeiket belföldi értékesítésből fedezzék. A vizsgálat során ez a jelenség megfigyelhető volt a nátrium-glutamátot a (139) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ömlesztett formában, a költségek alatti áron értékesítő együttműködő indonéziai gyártók csoportjának szintjén is. Emiatt az indonéziai gyártók még inkább törekednek arra, hogy növeljék a harmadik országokba (többek között az Unióba) irányuló exportértékesítéseiket, hogy legalább az állandó előállítási költségeket fedezni tudják. |
| --- | --- |

(161)

A Kínából származó alacsony árú behozatal növekvő szintje egyre nehezebbé tette az indonéziai gyártók számára, hogy a belföldi piacokon értékesítsék a nátrium-glutamátot és/vagy termelési költségeiket belföldi értékesítésből fedezzék. A vizsgálat során ez a jelenség megfigyelhető volt a nátrium-glutamátot a (139) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ömlesztett formában, a költségek alatti áron értékesítő együttműködő indonéziai gyártók csoportjának szintjén is. Emiatt az indonéziai gyártók még inkább törekednek arra, hogy növeljék a harmadik országokba (többek között az Unióba) irányuló exportértékesítéseiket, hogy legalább az állandó előállítási költségeket fedezni tudják.

4.2.3.   Az uniós piac vonzereje és a harmadik országok piacaira irányuló kivitel exportárai

| (162) | A vizsgálat megállapította, hogy Indonézia piaci részesedése a figyelembe vett időszak egészében reprezentatív maradt, és hogy a felülvizsgálati időszakban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére is [5–9] % volt. Ez egyértelműen jelzi, hogy indonéziai nátrium-glutamát-gyártók számára vonzó az uniós piac. |
| --- | --- |

(162)

A vizsgálat megállapította, hogy Indonézia piaci részesedése a figyelembe vett időszak egészében reprezentatív maradt, és hogy a felülvizsgálati időszakban a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések ellenére is [5–9] % volt. Ez egyértelműen jelzi, hogy indonéziai nátrium-glutamát-gyártók számára vonzó az uniós piac.

| (163) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy az indonéziai exportáló gyártók dömpingáron növelnék az Unióba irányuló exportértékesítéseiket. Ennek során a Bizottság összehasonlította az indonéziai exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének árait más harmadik országbeli piacokéival annak megállapítása érdekében, hogy az uniós piac az árszint szempontjából vonzónak minősül-e. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e, hogy az indonéziai exportáló gyártók dömpingáron növelnék az Unióba irányuló exportértékesítéseiket. Ennek során a Bizottság összehasonlította az indonéziai exportáló gyártók Unióba irányuló kivitelének árait más harmadik országbeli piacokéival annak megállapítása érdekében, hogy az uniós piac az árszint szempontjából vonzónak minősül-e.

| (164) | Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Unióba irányuló, illetve a más exportpiacokra irányuló indonéziai export felülvizsgálati időszakra jellemző árainak összehasonlítására a GTA adatai alapján került sor. Ennek alapján az Unióba irányuló indonéziai export FOB-paritáson számított átlagos értékesítési exportára valamivel (1,6 %-kal) magasabb volt, mint az egyéb harmadik országok piacaira irányuló indonéziai exportértékesítési átlagár. Annak ellenére, hogy az Unióba irányuló export árai csak kismértékben voltak magasabbak, az Unióba irányuló indonéziai export állandó és továbbra jelentős piaci részesedése arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló export árszintjei vonzóak voltak. Figyelembe véve továbbá azt, hogy a GTA-ban rögzített, FOB-paritáson számított árak nem tartalmazzák a dömpingellenes vámokat (amelyek mértéke az indonéziai exportáló gyártók esetében 7,2 % és 28,4 % között mozog), a vámok hatályvesztése esetén az uniós árszint egyértelműen vonzó lenne az indonéziai exportőrök számára, mivel lehetővé tenné számukra exportáraik emelését. E forgatókönyv szerint az uniós piac a más harmadik országbeli piacokhoz képest jövedelmezőbb árszintet alakítana ki, ami komoly ösztönzést jelentene az Unióba irányuló export növelésére. |
| --- | --- |

(164)

Az indonéziai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az Unióba irányuló, illetve a más exportpiacokra irányuló indonéziai export felülvizsgálati időszakra jellemző árainak összehasonlítására a GTA adatai alapján került sor. Ennek alapján az Unióba irányuló indonéziai export FOB-paritáson számított átlagos értékesítési exportára valamivel (1,6 %-kal) magasabb volt, mint az egyéb harmadik országok piacaira irányuló indonéziai exportértékesítési átlagár. Annak ellenére, hogy az Unióba irányuló export árai csak kismértékben voltak magasabbak, az Unióba irányuló indonéziai export állandó és továbbra jelentős piaci részesedése arra enged következtetni, hogy az Unióba irányuló export árszintjei vonzóak voltak. Figyelembe véve továbbá azt, hogy a GTA-ban rögzített, FOB-paritáson számított árak nem tartalmazzák a dömpingellenes vámokat (amelyek mértéke az indonéziai exportáló gyártók esetében 7,2 % és 28,4 % között mozog), a vámok hatályvesztése esetén az uniós árszint egyértelműen vonzó lenne az indonéziai exportőrök számára, mivel lehetővé tenné számukra exportáraik emelését. E forgatókönyv szerint az uniós piac a más harmadik országbeli piacokhoz képest jövedelmezőbb árszintet alakítana ki, ami komoly ösztönzést jelentene az Unióba irányuló export növelésére.

| (165) | Az indonéziai gyártók rendelkezésre álló jelentős kapacitásfölösleget, az indonéziai belföldi piac helyzetét, valamint az uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(165)

Az indonéziai gyártók rendelkezésre álló jelentős kapacitásfölösleget, az indonéziai belföldi piac helyzetét, valamint az uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt kivitel növekedését eredményezné.

4.2.4.   A dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatos következtetés

| (166) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (165) preambulumbekezdés állapít meg), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Indonéziából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(166)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását (amelyet a (165) preambulumbekezdés állapít meg), a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az Indonéziából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

5.   KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (167) | A figyelembe vett időszakban egyetlen uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(167)

A figyelembe vett időszakban egyetlen uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

5.2.   Uniós felhasználás

| (168) | A Bizottság – az Eurostat adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, Indonéziából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság – az Eurostat adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és a Kínából, Indonéziából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.

| (169) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Szabadpiac | [48 170 –78 448 ] | [49 430 –80 501 ] | [46 745 –76 127 ] | [45 712 –74 445 ] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 |
| Kötött piac | [78–127] | [104–169] | [125–204] | [190–310] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 134 | 161 | 245 |
| Belső felhasználás a szabadpiaci felhasználás százalékában | 0,16 % | 0,21 % | 0,27 % | 0,42 % |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat |

(169)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Szabadpiac

[48 170 –78 448 ]

[49 430 –80 501 ]

[46 745 –76 127 ]

[45 712 –74 445 ]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

103

103

97

97

95

95

Kötött piac

[78–127]

[104–169]

[125–204]

[190–310]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

134

134

161

161

245

245

Belső felhasználás a szabadpiaci felhasználás százalékában

0,16 %

0,16 %

0,21 %

0,21 %

0,27 %

0,27 %

0,42 %

0,42 %

Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat

| (170) | Az uniós szabadpiaci felhasználás 2016 és 2017 között kismértékben nőtt, majd a felülvizsgálati időszak vége felé csökkent. A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás összességében 5 %-kal esett vissza a szabadpiacon. |
| --- | --- |

(170)

Az uniós szabadpiaci felhasználás 2016 és 2017 között kismértékben nőtt, majd a felülvizsgálati időszak vége felé csökkent. A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás összességében 5 %-kal esett vissza a szabadpiacon.

| (171) | A teljes figyelembe vett időszakban az uniós belső felhasználás is igen csekély mértékű volt: a szabadpiaci felhasználásnak kevesebb mint 0,5 %-át tette ki. Az uniós felhasználás 145 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(171)

A teljes figyelembe vett időszakban az uniós belső felhasználás is igen csekély mértékű volt: a szabadpiaci felhasználásnak kevesebb mint 0,5 %-át tette ki. Az uniós felhasználás 145 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban.

5.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

5.3.1.   Az érintett országokból származó behozatal volumene és piaci részesedése

| (172) | A Bizottság a behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(172)

A Bizottság a behozatal volumenét és piaci részesedését az Eurostat adatai alapján határozta meg.

| (173) | Az érintett országokból származó behozatal és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedés | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene | 3 604 | 3 643 | 2 223 | 3 485 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 101 | 62 | 97 |
| Piaci részesedés | [3,7 %–6,0 %] | [3,6 %–5,9 %] | [2,3 %–3,8 %] | [3,7 %–6,1 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 99 | 64 | 102 |
| Az Indonéziából származó behozatal volumene | 7 496 | 7 855 | 8 269 | 5 060 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 105 | 110 | 68 |
| Piaci részesedés | [7,6 %–12,4 %] | [7,8 %–12,7 %] | [8,7 %–14,1 %] | [5,4 %–8,8 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 102 | 114 | 71 |
| Forrás: Eurostat |

(173)

Az érintett országokból származó behozatal és piaci részesedése a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedés

A behozatal volumene (tonnában) és piaci részesedés

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene

3 604

3 643

2 223

3 485

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

101

101

62

62

97

97

Piaci részesedés

[3,7 %–6,0 %]

[3,6 %–5,9 %]

[2,3 %–3,8 %]

[3,7 %–6,1 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

99

99

64

64

102

102

Az Indonéziából származó behozatal volumene

7 496

7 855

8 269

5 060

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

105

105

110

110

68

68

Piaci részesedés

[7,6 %–12,4 %]

[7,8 %–12,7 %]

[8,7 %–14,1 %]

[5,4 %–8,8 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

102

102

114

114

71

71

Forrás: Eurostat

| (174) | A Kínából érkező behozatal volumene 2016 és 2017 között csaknem állandó volt. 2018-ban jelentősen (2017-hez képest 39 %-kal) csökkent, majd 2018-hoz képest a felülvizsgálati időszak végére 57 %-kal nőtt. A Kínából érkező behozatal volumene összességében 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(174)

A Kínából érkező behozatal volumene 2016 és 2017 között csaknem állandó volt. 2018-ban jelentősen (2017-hez képest 39 %-kal) csökkent, majd 2018-hoz képest a felülvizsgálati időszak végére 57 %-kal nőtt. A Kínából érkező behozatal volumene összességében 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (175) | Az Indonéziából érkező behozatal volumene 2016 és 2018 között 10 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak végére jelentős mértékben, 39 %-kal csökkent a 2018. évi szinthez képest. Az Indonéziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 32 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(175)

Az Indonéziából érkező behozatal volumene 2016 és 2018 között 10 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak végére jelentős mértékben, 39 %-kal csökkent a 2018. évi szinthez képest. Az Indonéziából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 32 %-kal esett vissza.

| (176) | A figyelembe vett időszakban Kína piaci részesedése 2 %-kal nőtt, míg Indonéziáé 29 %-kal csökkent. Azonban mind Kína, mind Indonézia piaci részesedése a figyelembe vett időszak egésze alatt meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. |
| --- | --- |

(176)

A figyelembe vett időszakban Kína piaci részesedése 2 %-kal nőtt, míg Indonéziáé 29 %-kal csökkent. Azonban mind Kína, mind Indonézia piaci részesedése a figyelembe vett időszak egésze alatt meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet.

5.3.2.   Aktív feldolgozás

| (177) | A nátrium-glutamátot a Kínai Népköztársaságból a rendes eljárás, valamint aktív feldolgozás keretében egyaránt importálják. |
| --- | --- |

(177)

A nátrium-glutamátot a Kínai Népköztársaságból a rendes eljárás, valamint aktív feldolgozás keretében egyaránt importálják.

| (178) | A Kínából rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonnában) | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából a rendes eljárás keretében érkező behozatal volumene | 1 930 | 1 022 | 872 | 1 125 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 53 | 45 | 58 |
| Piaci részesedés | [2,0 %–3,2 %] | [1,0 %–1,7 %] | [0,9 %–1,5 %] | [1,2 %–2,0 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 52 | 47 | 61 |
| A Kínából aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene | 1 673 | 2 621 | 1 351 | 2 359 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 157 | 81 | 141 |
| Piaci részesedés | [1,7 %–2,8 %] | [2,6 %–4,2 %] | [1,4 %–2,3 %] | [2,5 %–4,1 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 153 | 83 | 149 |
| Forrás: Eurostat |

(178)

A Kínából rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonnában)

A Kínából a rendes eljárás és aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene (tonnában)

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

A Kínából a rendes eljárás keretében érkező behozatal volumene

1 930

1 022

872

1 125

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

53

53

45

45

58

58

Piaci részesedés

[2,0 %–3,2 %]

[1,0 %–1,7 %]

[0,9 %–1,5 %]

[1,2 %–2,0 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

52

52

47

47

61

61

A Kínából aktív feldolgozás keretében érkező behozatal volumene

1 673

2 621

1 351

2 359

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

157

157

81

81

141

141

Piaci részesedés

[1,7 %–2,8 %]

[2,6 %–4,2 %]

[1,4 %–2,3 %]

[2,5 %–4,1 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

153

153

83

83

149

149

Forrás: Eurostat

| (179) | A felülvizsgálati időszakban a teljes kínai behozatal 68 %-a aktív feldolgozás keretében érkezett. A behozatal volumene összességében 41 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(179)

A felülvizsgálati időszakban a teljes kínai behozatal 68 %-a aktív feldolgozás keretében érkezett. A behozatal volumene összességében 41 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban.

5.3.3.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (180) | A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg.

| (181) | Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Importárak (EUR/kg) | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 1,06 | 0,89 | 0,88 | 0,93 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 85 | 83 | 88 |
| Indonézia | 1,24 | 1,12 | 1,07 | 1,17 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 91 | 87 | 94 |
| Forrás: Eurostat (az aktív feldolgozás keretében érkező behozatal nélkül) |

(181)

Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Importárak (EUR/kg)

Importárak (EUR/kg)

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Kína

1,06

0,89

0,88

0,93

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

85

85

83

83

88

88

Indonézia

1,24

1,12

1,07

1,17

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

91

91

87

87

94

94

Forrás: Eurostat (az aktív feldolgozás keretében érkező behozatal nélkül)

| (182) | A Kínából érkező behozatal ára 2016 és 2018 között 17 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak végére 5 %-kal csökkent. A kínai importárak összességében 12 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(182)

A Kínából érkező behozatal ára 2016 és 2018 között 17 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak végére 5 %-kal csökkent. A kínai importárak összességében 12 %-kal estek vissza a figyelembe vett időszakban.

| (183) | Az Indonéziából származó behozatal ára ugyanazt a tendenciát követte, mint a Kínából érkező behozatalé: 2016 és 2018 között 13 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszak végére 9 %-kal nőtt. Az Indonéziából érkező behozatal ára a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(183)

Az Indonéziából származó behozatal ára ugyanazt a tendenciát követte, mint a Kínából érkező behozatalé: 2016 és 2018 között 13 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszak végére 9 %-kal nőtt. Az Indonéziából érkező behozatal ára a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkent.

| (184) | Tekintettel arra, hogy – amint azt a (24) preambulumbekezdés leírja – a kínai és az indonéziai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést, a Bizottság a felülvizsgálati időszakban megvalósuló áralákínálást úgy állapította meg, hogy az egyetlen uniós gyártó által az uniós piacon a független vevőknek felszámított, gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagos értékesítési árát egybevetette Eurostat adatbázisából vett, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított és a dömpingellenes vámot is tartalmazó súlyozott átlagos exportárakkal. A Kínából származó behozatal kapcsán megjegyzendő, hogy az aktív feldolgozás keretében importált nátrium-glutamát-szállítmányok árát a Bizottság nem vette figyelembe, mivel ezeket nem bocsátják szabad forgalomba az uniós piacon. |
| --- | --- |

(184)

Tekintettel arra, hogy – amint azt a (24) preambulumbekezdés leírja – a kínai és az indonéziai exportáló gyártók nem tanúsítottak együttműködést, a Bizottság a felülvizsgálati időszakban megvalósuló áralákínálást úgy állapította meg, hogy az egyetlen uniós gyártó által az uniós piacon a független vevőknek felszámított, gyártelepi szintre átszámított súlyozott átlagos értékesítési árát egybevetette Eurostat adatbázisából vett, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított és a dömpingellenes vámot is tartalmazó súlyozott átlagos exportárakkal. A Kínából származó behozatal kapcsán megjegyzendő, hogy az aktív feldolgozás keretében importált nátrium-glutamát-szállítmányok árát a Bizottság nem vette figyelembe, mivel ezeket nem bocsátják szabad forgalomba az uniós piacon.

| (185) | A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintába felvett egyetlen uniós gyártó felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Az eredmény sem Kína, sem Indonézia esetében nem mutatott áralákínálást. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintába felvett egyetlen uniós gyártó felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Az eredmény sem Kína, sem Indonézia esetében nem mutatott áralákínálást.

5.4.   A Kínán és Indonézián kívüli harmadik országokból érkező behozatal

| (186) | A nátrium-glutamát a Kínán és Indonézián kívüli harmadik országok közül főként Vietnamból és Brazíliából érkezett. |
| --- | --- |

(186)

A nátrium-glutamát a Kínán és Indonézián kívüli harmadik országok közül főként Vietnamból és Brazíliából érkezett.

| (187) | A behozatal volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó nátrium-glutamát behozatalának piaci részesedése és ártendenciái a következőképpen alakultak:

  6. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vietnam | Volumen (tonna) | 3 399 | 1 523 | 1 642 | 2 642 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 45 | 48 | 78 |
| Piaci részesedés | [3,5 %–5,6 %] | [1,5 %–2,5 %] | [1,7 %–2,8 %] | [2,8 %–4,6 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 44 | 50 | 82 |
| Átlagár (EUR/kg) | 1,32 | 1,34 | 1,24 | 1,31 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 101 | 94 | 99 |
| Brazília | Volumen (tonna) | 1 900 | 1 296 | 1 014 | 1 339 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 68 | 53 | 70 |
| Piaci részesedés | [1,9 %–3,1 %] | [1,3 %–2,1 %] | [1,1 %–1,7 %] | [1,4 %–2,3 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 67 | 55 | 74 |
| Átlagár (EUR/kg) | 1,20 | 1,20 | 1,21 | 1,22 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 100 | 101 | 102 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 344 | 345 | 386 | 365 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 100 | 112 | 106 |
| Piaci részesedés | [0,3 %–0,6 %] | [0,3 %–0,6 %] | [0,4 %–0,7 %] | [0,4 %–0,6 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 98 | 116 | 112 |
| Átlagár (EUR/kg) | 2,49 | 2,83 | 2,39 | 2,65 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 114 | 96 | 107 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat | Volumen (tonna) | 5 642 | 3 164 | 3 041 | 4 346 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 56 | 54 | 77 |
| Piaci részesedés | [5,7 %–9,3 %] | [3,1 %–5,1 %] | [3,2 %–5,2 %] | [4,7 %–7,6 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 55 | 56 | 81 |
| Átlagár (EUR/kg) | 1,35 | 1,44 | 1,38 | 1,40 |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 107 | 102 | 103 |
| Forrás: Eurostat |

(187)

A behozatal volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó nátrium-glutamát behozatalának piaci részesedése és ártendenciái a következőképpen alakultak:

6. táblázat

6. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Vietnam

Volumen (tonna)

3 399

1 523

1 642

2 642

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

45

45

48

48

78

78

Piaci részesedés

[3,5 %–5,6 %]

[1,5 %–2,5 %]

[1,7 %–2,8 %]

[2,8 %–4,6 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

44

44

50

50

82

82

Átlagár (EUR/kg)

1,32

1,34

1,24

1,31

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

101

101

94

94

99

99

Brazília

Volumen (tonna)

1 900

1 296

1 014

1 339

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

68

68

53

53

70

70

Piaci részesedés

[1,9 %–3,1 %]

[1,3 %–2,1 %]

[1,1 %–1,7 %]

[1,4 %–2,3 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

67

67

55

55

74

74

Átlagár (EUR/kg)

1,20

1,20

1,21

1,22

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

100

100

101

101

102

102

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

344

345

386

365

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

100

100

112

112

106

106

Piaci részesedés

[0,3 %–0,6 %]

[0,3 %–0,6 %]

[0,4 %–0,7 %]

[0,4 %–0,6 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

98

98

116

116

112

112

Átlagár (EUR/kg)

2,49

2,83

2,39

2,65

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

114

114

96

96

107

107

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat

Volumen (tonna)

5 642

3 164

3 041

4 346

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

56

56

54

54

77

77

Piaci részesedés

[5,7 %–9,3 %]

[3,1 %–5,1 %]

[3,2 %–5,2 %]

[4,7 %–7,6 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

55

55

56

56

81

81

Átlagár (EUR/kg)

1,35

1,44

1,38

1,40

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

107

107

102

102

103

103

Forrás: Eurostat

| (188) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2016-os 5 642 400 kg-ról 4 345 700 kg-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban, ami a figyelembe vett időszakban 23 %-os csökkenést jelent. Ugyanezen időszak alatt a kapcsolódó piaci részesedés 19 %-kal csökkent. Összességében a harmadik országokból származó behozatal árai 3 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, és jelentősen magasabbak az érintett országokból származó behozatal árainál. |
| --- | --- |

(188)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2016-os 5 642 400 kg-ról 4 345 700 kg-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban, ami a figyelembe vett időszakban 23 %-os csökkenést jelent. Ugyanezen időszak alatt a kapcsolódó piaci részesedés 19 %-kal csökkent. Összességében a harmadik országokból származó behozatal árai 3 %-kal nőttek a figyelembe vett időszakban, és jelentősen magasabbak az érintett országokból származó behozatal árainál.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

| (189) | Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató vizsgálatát, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(189)

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének értékelése magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató vizsgálatát, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

5.5.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (190) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | [47 400 –77 195 ] | [50 105 –81 599 ] | [48 624 –79 188 ] | [50 108 –81 605 ] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 106 | 103 | 106 |
| Termelési kapacitás (tonna) | [61 600 –100 320 ] | [61 600 –100 320 ] | [61 600 –100 320 ] | [61 600 –100 320 ] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | [54 %–88 %] | [57 %–93 %] | [55 %–90 %] | [57 %–93 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 106 | 103 | 106 |
| Forrás: kitöltött kérdőív |

(190)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

[47 400 –77 195 ]

[50 105 –81 599 ]

[48 624 –79 188 ]

[50 108 –81 605 ]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

106

106

103

103

106

106

Termelési kapacitás (tonna)

[61 600 –100 320 ]

[61 600 –100 320 ]

[61 600 –100 320 ]

[61 600 –100 320 ]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

[54 %–88 %]

[57 %–93 %]

[55 %–90 %]

[57 %–93 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

106

106

103

103

106

106

Forrás: kitöltött kérdőív

| (191) | A figyelembe vett időszakra a termelés kismértékű ingadozása volt jellemző: 2016 és 2017 között 6 %-kal nőtt, 2017 és 2018 között 3 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 3 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban a termelési volumen összességében 6 %-kal nőtt. A vizsgálat feltárta, hogy az ingadozásokat főként az uniós gazdasági ágazat által végzett karbantartási leállítások okozták, amelyek időtartama egyes években 16 nap, más években pedig 10 nap volt. |
| --- | --- |

(191)

A figyelembe vett időszakra a termelés kismértékű ingadozása volt jellemző: 2016 és 2017 között 6 %-kal nőtt, 2017 és 2018 között 3 %-kal csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét 3 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszakban a termelési volumen összességében 6 %-kal nőtt. A vizsgálat feltárta, hogy az ingadozásokat főként az uniós gazdasági ágazat által végzett karbantartási leállítások okozták, amelyek időtartama egyes években 16 nap, más években pedig 10 nap volt.

| (192) | A termelési kapacitás állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(192)

A termelési kapacitás állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során.

| (193) | A stabil termelési kapacitás eredményeként a kapacitáskihasználás a termelési volumennek megfelelően alakult, azaz 2016 és 2017 között nőtt, 2017 és 2018 között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét növekedett. Ez azt jelenti, hogy a kapacitáskihasználás is 6 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(193)

A stabil termelési kapacitás eredményeként a kapacitáskihasználás a termelési volumennek megfelelően alakult, azaz 2016 és 2017 között nőtt, 2017 és 2018 között csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét növekedett. Ez azt jelenti, hogy a kapacitáskihasználás is 6 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban.

5.5.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (194) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | [36 451 –59 363 ] | [39 167 –63 787 ] | [37 272 –60 700 ] | [36 689 –59 750 ] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 107 | 102 | 101 |
| Piaci részesedés | [53 %–89 %] | [55 %–93 %] | [56 %–93 %] | [56 %–94 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 105 | 105 | 106 |
| Forrás: kitöltött kérdőív |

(194)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

[36 451 –59 363 ]

[39 167 –63 787 ]

[37 272 –60 700 ]

[36 689 –59 750 ]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

107

107

102

102

101

101

Piaci részesedés

[53 %–89 %]

[55 %–93 %]

[56 %–93 %]

[56 %–94 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

105

105

105

105

106

106

Forrás: kitöltött kérdőív

| (195) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene alig 1 %-kal csökkent: 2016 és 2017 között 7 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak végére 6 %-kal esett vissza. A felhasználás ezzel párhuzamos csökkenése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 6 %-os bővüléséhez vezetett a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(195)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene alig 1 %-kal csökkent: 2016 és 2017 között 7 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszak végére 6 %-kal esett vissza. A felhasználás ezzel párhuzamos csökkenése az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének 6 %-os bővüléséhez vezetett a figyelembe vett időszakban.

5.5.3.1.   Növekedés

| (196) | A fentieknek megfelelően az uniós szabadpiaci felhasználás 5 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene kismértékben, 1 %-kal nőtt, ami 6 %-os piacirészesedés-növekedést jelent. |
| --- | --- |

(196)

A fentieknek megfelelően az uniós szabadpiaci felhasználás 5 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban, míg az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene kismértékben, 1 %-kal nőtt, ami 6 %-os piacirészesedés-növekedést jelent.

5.5.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (197) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | [137–222] | [138–225] | [133–217] | [132–215] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 101 | 97 | 97 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | [243–396] | [253–413] | [256–416] | [266–433] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 104 | 105 | 109 |
| Forrás: kitöltött kérdőív |

(197)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak száma

[137–222]

[138–225]

[133–217]

[132–215]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

101

101

97

97

97

97

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

[243–396]

[253–413]

[256–416]

[266–433]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

104

104

105

105

109

109

Forrás: kitöltött kérdőív

| (198) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. Ez a csökkenés a megosztott szolgáltatások – például az információtechnológia (a továbbiakban: IT) és az emberi erőforrások (a továbbiakban: HR) – közötti szinergiáknak tudható be, amelyek azután következtek be, hogy a fagyasztott termékek kiskereskedelmét integrálta az AFE. |
| --- | --- |

(198)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma a figyelembe vett időszakban 3 %-kal csökkent. Ez a csökkenés a megosztott szolgáltatások – például az információtechnológia (a továbbiakban: IT) és az emberi erőforrások (a továbbiakban: HR) – közötti szinergiáknak tudható be, amelyek azután következtek be, hogy a fagyasztott termékek kiskereskedelmét integrálta az AFE.

| (199) | A termelékenység növekedése a foglalkoztatottság csökkenésének és a termelési volumen – (191) preambulumbekezdésben ismertetett – bővülésének együttes hatásából adódott. |
| --- | --- |

(199)

A termelékenység növekedése a foglalkoztatottság csökkenésének és a termelési volumen – (191) preambulumbekezdésben ismertetett – bővülésének együttes hatásából adódott.

5.5.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (200) | Az érintett országok dömpingkülönbözete – a (134) és (143) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint – jelentősen meghaladta a de minimis szintet. Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése jelentős maradt a figyelembe vett időszakban is, amint azt a (174)–(176) preambulumbekezdés leírja. |
| --- | --- |

(200)

Az érintett országok dömpingkülönbözete – a (134) és (143) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint – jelentősen meghaladta a de minimis szintet. Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése jelentős maradt a figyelembe vett időszakban is, amint azt a (174)–(176) preambulumbekezdés leírja.

de minimis

| (201) | Így a kínai és indonéziai exportáló gyártók által folyamatosan alkalmazott tisztességtelen árképzés következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudott felépülni a korábbi dömpinggyakorlatok hatásaiból. |
| --- | --- |

(201)

Így a kínai és indonéziai exportáló gyártók által folyamatosan alkalmazott tisztességtelen árképzés következtében az uniós gazdasági ágazat nem tudott felépülni a korábbi dömpinggyakorlatok hatásaiból.

5.5.6.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (202) | Az egyetlen uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Értékesítési árak és költségek az uniós piacon | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/kg) | [0,94–1,52] | [0,86–1,40] | [0,84–1,36] | [0,87–1,42] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 92 | 90 | 93 |
| Termelési egységköltség (EUR/kg) | [0,91–1,49] | [0,91–1,49] | [0,95–1,55] | [0,88–1,43] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 100 | 104 | 96 |
| Forrás: kitöltött kérdőív |

(202)

Az egyetlen uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Értékesítési árak és költségek az uniós piacon

Értékesítési árak és költségek az uniós piacon

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/kg)

[0,94–1,52]

[0,86–1,40]

[0,84–1,36]

[0,87–1,42]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

92

92

90

90

93

93

Termelési egységköltség (EUR/kg)

[0,91–1,49]

[0,91–1,49]

[0,95–1,55]

[0,88–1,43]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

100

100

104

104

96

96

Forrás: kitöltött kérdőív

| (203) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal csökkent. Ez az átlagár 2016 és 2018 között csökkenő tendenciát mutatott, majd a felülvizsgálati időszakban nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak alakulása a Kínából és az Indonéziából az Unióba érkező behozatal árait követte. |
| --- | --- |

(203)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 7 %-kal csökkent. Ez az átlagár 2016 és 2018 között csökkenő tendenciát mutatott, majd a felülvizsgálati időszakban nőtt. Az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak alakulása a Kínából és az Indonéziából az Unióba érkező behozatal árait követte.

| (204) | A termelési egységköltség 4 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez a mutató 2016 és 2017 között stabil volt, 2017 és 2018 között 4 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban 8 %-kal csökkent. Az előállítási költségek 2018 és 2019 közötti csökkenése annak tudható be, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a gyártási folyamat során történő nyersanyag-felhasználás leszorítására, valamint hogy a nyersanyagok ára csökkent. |
| --- | --- |

(204)

A termelési egységköltség 4 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ez a mutató 2016 és 2017 között stabil volt, 2017 és 2018 között 4 %-kal nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban 8 %-kal csökkent. Az előállítási költségek 2018 és 2019 közötti csökkenése annak tudható be, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfeszítéseket tett a gyártási folyamat során történő nyersanyag-felhasználás leszorítására, valamint hogy a nyersanyagok ára csökkent.

5.5.7.   Munkaerőköltség

| (205) | Az egyetlen uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  11. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | [49 321 –80 323 ] | [50 538 –82 304 ] | [48 606 –79 159 ] | [48 282 –78 631 ] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 102 | 99 | 98 |
| Forrás: kitöltött kérdőív |

(205)

Az egyetlen uniós gyártó átlagos munkaerőköltsége a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

11. táblázat

11. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

[49 321 –80 323 ]

[50 538 –82 304 ]

[48 606 –79 159 ]

[48 282 –78 631 ]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

102

102

99

99

98

98

Forrás: kitöltött kérdőív

| (206) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent. Ez a csökkenés az IT, a pénzügy, a HR és a felső vezetés funkcióinak szinergiáihoz kapcsolódik, amelyek – ahogy azt a (198) preambulumbekezdés említi – azután következtek be, hogy a fagyasztott termékek kiskereskedelmét integrálta az AFE. |
| --- | --- |

(206)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent. Ez a csökkenés az IT, a pénzügy, a HR és a felső vezetés funkcióinak szinergiáihoz kapcsolódik, amelyek – ahogy azt a (198) preambulumbekezdés említi – azután következtek be, hogy a fagyasztott termékek kiskereskedelmét integrálta az AFE.

5.5.8.   Készletek

| (207) | Az egyetlen uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  12. táblázat


  Készletek | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | [12 765 –20 789 ] | [9 706 –15 807 ] | [8 054 –13 116 ] | [9 926 –16 166 ] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 76 | 63 | 78 |
| Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve | [19 %–31 %] | [14 %–22 %] | [12 %–19 %] | [14 %–23 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 72 | 62 | 74 |
| Forrás: kitöltött kérdőív |

(207)

Az egyetlen uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

12. táblázat

12. táblázat

Készletek

Készletek

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

[12 765 –20 789 ]

[9 706 –15 807 ]

[8 054 –13 116 ]

[9 926 –16 166 ]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

76

76

63

63

78

78

Zárókészlet a termelés százalékában kifejezve

[19 %–31 %]

[14 %–22 %]

[12 %–19 %]

[14 %–23 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

72

72

62

62

74

74

Forrás: kitöltött kérdőív

| (208) | A zárókészletek összességében 22 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. 2016 és 2018 között csökkenő tendenciát mutattak, majd a felülvizsgálati időszakban a 2018-as értékhez képest 23 %-kal bővültek. A csökkenő tendencia ellenére a figyelembe vett időszak alatt a készletek szintje magas maradt. |
| --- | --- |

(208)

A zárókészletek összességében 22 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. 2016 és 2018 között csökkenő tendenciát mutattak, majd a felülvizsgálati időszakban a 2018-as értékhez képest 23 %-kal bővültek. A csökkenő tendencia ellenére a figyelembe vett időszak alatt a készletek szintje magas maradt.

| (209) | A termelés százalékában kifejezett zárókészletek 2016 és 2018 között 38 %-kal csökkentek, majd a felülvizsgálati időszakban 20 %-kal nőttek. Összességében 26 %-kal estek vissza. Ez a csökkenő tendencia összhangban állt a zárókészletekre jellemző csökkenő tendenciával és a termelési volumen kismértékű növekedésével. |
| --- | --- |

(209)

A termelés százalékában kifejezett zárókészletek 2016 és 2018 között 38 %-kal csökkentek, majd a felülvizsgálati időszakban 20 %-kal nőttek. Összességében 26 %-kal estek vissza. Ez a csökkenő tendencia összhangban állt a zárókészletekre jellemző csökkenő tendenciával és a termelési volumen kismértékű növekedésével.

5.5.9.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (210) | Az egyetlen uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | [1,6 %–2,7 %] | [– 7,2 %––4,4 %] | [–15,35 %– –9,4 %] | [– 0,6 %– –0,4 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | –269 | –574 | –22 |
| Pénzforgalom (ezer EUR) | [5 822 –9 481 ] | [3 838 –6 251 ] | [–3 733 – –2 292 ] | [2 886 –4 699 ] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 66 | –39 | 50 |
| Beruházások (ezer EUR) | [4 302 –7 006 ] | [4 609 –7 506 ] | [5 419 –8 825 ] | [3 307 –5 386 ] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | 107 | 126 | 77 |
| A beruházások megtérülése | [0,3 %–0,5 %] | [– 6,3 %– –3,9 %] | [– 14,6 %– –8,9 %] | [– 1,5 %– –0,9 %] |
| Index (FY2016 = 100) | 100 | –1 168 | –2 701 | –286 |
| Forrás: kitöltött kérdőív |

(210)

Az egyetlen uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

[1,6 %–2,7 %]

[– 7,2 %––4,4 %]

[–15,35 %– –9,4 %]

[– 0,6 %– –0,4 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

–269

–269

–574

–574

–22

–22

Pénzforgalom (ezer EUR)

[5 822 –9 481 ]

[3 838 –6 251 ]

[–3 733 – –2 292 ]

[2 886 –4 699 ]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

66

66

–39

–39

50

50

Beruházások (ezer EUR)

[4 302 –7 006 ]

[4 609 –7 506 ]

[5 419 –8 825 ]

[3 307 –5 386 ]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

107

107

126

126

77

77

A beruházások megtérülése

[0,3 %–0,5 %]

[– 6,3 %– –3,9 %]

[– 14,6 %– –8,9 %]

[– 1,5 %– –0,9 %]

Index (FY2016 = 100)

Index (FY2016 = 100)

100

100

–1 168

–1 168

–2 701

–2 701

–286

–286

Forrás: kitöltött kérdőív

| (211) | A Bizottság az egyetlen uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség a 2016 és 2018 közötti időszakban jelentősen visszaesett. Az egyetlen uniós gyártó 2017 és 2019 között veszteséget könyvelt el. Ahogy azt a (203) és (204) preambulumbekezdés ismerteti, az értékesítési ár növekedése és az előállítási költség csökkenése miatt 2019-ben a jövedelmezőség javult a 2018-as értékhez képest. Azonban a figyelembe vett időszakban (2016 és a felülvizsgálati időszak között) a jövedelmezőség [1,6 % – 2,7 %]-ról veszteséges, [– 0,6 % – –0,4 %]-os szintre esett vissza. |
| --- | --- |

(211)

A Bizottság az egyetlen uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség a 2016 és 2018 közötti időszakban jelentősen visszaesett. Az egyetlen uniós gyártó 2017 és 2019 között veszteséget könyvelt el. Ahogy azt a (203) és (204) preambulumbekezdés ismerteti, az értékesítési ár növekedése és az előállítási költség csökkenése miatt 2019-ben a jövedelmezőség javult a 2018-as értékhez képest. Azonban a figyelembe vett időszakban (2016 és a felülvizsgálati időszak között) a jövedelmezőség [1,6 % – 2,7 %]-ról veszteséges, [– 0,6 % – –0,4 %]-os szintre esett vissza.

| (212) | A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom hasonló tendenciát mutatott, mint a jövedelmezőség: a 2016 és 2018 közötti időszakban csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a nettó pénzforgalom összességében 50 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(212)

A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal. A nettó pénzforgalom hasonló tendenciát mutatott, mint a jövedelmezőség: a 2016 és 2018 közötti időszakban csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban nőtt. A figyelembe vett időszak alatt a nettó pénzforgalom összességében 50 %-kal emelkedett.

| (213) | A figyelembe vett időszakban a beruházások 23 %-kal csökkentek. E beruházások főként berendezések karbantartásához, a nyersanyag-fogyasztás csökkentéséhez, valamint a biztonsági és környezetvédelmi jogi követelményeknek való megfeleléshez kapcsolódtak. |
| --- | --- |

(213)

A figyelembe vett időszakban a beruházások 23 %-kal csökkentek. E beruházások főként berendezések karbantartásához, a nyersanyag-fogyasztás csökkentéséhez, valamint a biztonsági és környezetvédelmi jogi követelményeknek való megfeleléshez kapcsolódtak.

| (214) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan a beruházások megtérülése is csökkenő tendenciát mutatott a 2016 és 2018 közötti időszakban, és kismértékben nőtt a felülvizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése 386 %-kal esett vissza. |
| --- | --- |

(214)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan a beruházások megtérülése is csökkenő tendenciát mutatott a 2016 és 2018 közötti időszakban, és kismértékben nőtt a felülvizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése 386 %-kal esett vissza.

| (215) | Végezetül, figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte. |
| --- | --- |

(215)

Végezetül, figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (216) | A hatályos intézkedések ellenére a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene továbbra is jelentős maradt. |
| --- | --- |

(216)

A hatályos intézkedések ellenére a Kínából és Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene továbbra is jelentős maradt.

| (217) | Az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzetben van. Bár egyes kármutatók (mint például a termelési volumen, a piaci részesedés és a készletek) kedvező tendenciát mutatnak, más mutatók (például az értékesítési árak, a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a beruházások, a beruházások megtérülése) negatív tendenciát mutatnak. |
| --- | --- |

(217)

Az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzetben van. Bár egyes kármutatók (mint például a termelési volumen, a piaci részesedés és a készletek) kedvező tendenciát mutatnak, más mutatók (például az értékesítési árak, a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a beruházások, a beruházások megtérülése) negatív tendenciát mutatnak.

| (218) | A hatályban lévő intézkedések és a termelékenység növekedése ellenére, továbbá annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült leszorítania termelési költségeit, az uniós gazdasági ágazat a 2017 és 2019 közötti időszakban még mindig veszteségeket könyvelt el. |
| --- | --- |

(218)

A hatályban lévő intézkedések és a termelékenység növekedése ellenére, továbbá annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazatnak sikerült leszorítania termelési költségeit, az uniós gazdasági ágazat a 2017 és 2019 közötti időszakban még mindig veszteségeket könyvelt el.

| (219) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(219)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerinti jelentős kár érte.

| (220) | Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy van-e ok–okozati összefüggés az érintett országokból származó behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között. |
| --- | --- |

(220)

Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy van-e ok–okozati összefüggés az érintett országokból származó behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár között.

| (221) | Kína tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy a behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Bár az alákínálási különbözet negatív volt a dömpingellenes vámoknak a felülvizsgálati időszakban érvényes importárra történő alkalmazásakor, a dömpingellenes vámok nélküli alákínálási különbözet meghaladta a 20 %-ot. Továbbá tekintettel az uniós gazdasági ágazat veszteségességére és az Indonéziát érintő eredeti vizsgálat során megállapított 5–15 %-os nyereségcélra, (92) a kínai behozatal egyértelműen kárt okozó árakon érkezik az Unióba. |
| --- | --- |

(221)

Kína tekintetében a vizsgálat feltárta, hogy a behozatal volumene a figyelembe vett időszak egésze alatt meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Bár az alákínálási különbözet negatív volt a dömpingellenes vámoknak a felülvizsgálati időszakban érvényes importárra történő alkalmazásakor, a dömpingellenes vámok nélküli alákínálási különbözet meghaladta a 20 %-ot. Továbbá tekintettel az uniós gazdasági ágazat veszteségességére és az Indonéziát érintő eredeti vizsgálat során megállapított 5–15 %-os nyereségcélra, (92) a kínai behozatal egyértelműen kárt okozó árakon érkezik az Unióba.

(de minimis)

92

| (222) | Indonézia tekintetében a vizsgálat azt is feltárta, hogy – csakúgy, mint Kína esetében – a behozatal a figyelembe vett időszak egésze alatt meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. A dömpingellenes vámok nélkül számított alákínálási különbözet negatív volt. Mindazonáltal a dömpingellenes vámok nélküli jelenlegi importárak több mint 7 %-os alulértékesítési különbözetet eredményeznének az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszakra jellemző termelési költségei alapján megállapított irányárhoz és az Indonéziát érintő eredeti vizsgálat során megállapított 5–15 %-os nyereségcélhoz képest. |
| --- | --- |

(222)

Indonézia tekintetében a vizsgálat azt is feltárta, hogy – csakúgy, mint Kína esetében – a behozatal a figyelembe vett időszak egésze alatt meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. A dömpingellenes vámok nélkül számított alákínálási különbözet negatív volt. Mindazonáltal a dömpingellenes vámok nélküli jelenlegi importárak több mint 7 %-os alulértékesítési különbözetet eredményeznének az uniós gazdasági ágazat felülvizsgálati időszakra jellemző termelési költségei alapján megállapított irányárhoz és az Indonéziát érintő eredeti vizsgálat során megállapított 5–15 %-os nyereségcélhoz képest.

(de minimis)

| (223) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából származó behozatal okozta. Megállapította továbbá, hogy e kárt nem okozhatta az Indonéziából származó behozatal, mivel az intézkedések eredményeként az indonéziai behozatal olyan árakon történt, amelyek nem okoztak kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(223)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából származó behozatal okozta. Megállapította továbbá, hogy e kárt nem okozhatta az Indonéziából származó behozatal, mivel az intézkedések eredményeként az indonéziai behozatal olyan árakon történt, amelyek nem okoztak kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (224) | A Bizottság ezért tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén mekkora a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódásának valószínűsége, illetve mekkora az Indonéziából származó dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűsége. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság ezért tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén mekkora a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódásának valószínűsége, illetve mekkora az Indonéziából származó dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűsége.

6.   A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

6.1.   A kár folytatódásának valószínűsége Kína vonatkozásában

| (225) | A Bizottságnak a (219) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A (223) preambulumbekezdésben a Bizottság azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából származó behozatal okozta. A Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy ebben az esetben fennáll-e a valószínűsége annak, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódik az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(225)

A Bizottságnak a (219) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A (223) preambulumbekezdésben a Bizottság azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt a Kínából származó behozatal okozta. A Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy ebben az esetben fennáll-e a valószínűsége annak, hogy a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kár folytatódik az intézkedések hatályvesztése esetén.

| (226) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság a következőket elemezte: a kínai termelési volumen és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a kínai exportáló gyártók számára, a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintje a dömpingellenes intézkedések hiányában, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása. |
| --- | --- |

(226)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság a következőket elemezte: a kínai termelési volumen és szabad kapacitás, az uniós piac vonzereje a kínai exportáló gyártók számára, a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintje a dömpingellenes intézkedések hiányában, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása.

6.1.1.   A Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje

| (227) | A (147)–(153) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínában tapasztalható jelentős kapacitásfelesleget, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(227)

A (147)–(153) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Kínában tapasztalható jelentős kapacitásfelesleget, valamint az uniós piac kínai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét figyelembe véve megállapítható, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a kivitel növekedését eredményezné.

6.1.2.   A Kínából érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (228) | Az ilyen behozatal valószínűsíthető hatása kapcsán a Bizottság megvizsgálta az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető behozatali árszintet. E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati időszakra jellemző, a dömpingellenes vám nélküli behozatali árszintek észszerű jelzésnek tekinthetők. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest jelentős mértékű (több mint 20 %-os) áralákínálás valósult meg. |
| --- | --- |

(228)

Az ilyen behozatal valószínűsíthető hatása kapcsán a Bizottság megvizsgálta az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető behozatali árszintet. E tekintetben a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati időszakra jellemző, a dömpingellenes vám nélküli behozatali árszintek észszerű jelzésnek tekinthetők. Ennek alapján a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest jelentős mértékű (több mint 20 %-os) áralákínálás valósult meg.

| (229) | Emellett – amint azt a (211) preambulumbekezdés ismerteti – az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig veszteséges volt. Tekintettel arra, hogy – amint azt a (221) preambulumbekezdés részletezi – az ágazatra megállapított nyereségcél 5 % és 15 % mozog, a kínai behozatal kárt okozó árakon érkezett az Unióba. |
| --- | --- |

(229)

Emellett – amint azt a (211) preambulumbekezdés ismerteti – az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban végig veszteséges volt. Tekintettel arra, hogy – amint azt a (221) preambulumbekezdés részletezi – az ágazatra megállapított nyereségcél 5 % és 15 % mozog, a kínai behozatal kárt okozó árakon érkezett az Unióba.

| (230) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén tovább romlana a már most is jelentős kárt elszenvedő uniós gazdasági ágazat helyzete, intézkedések hiányában ugyanis a kárt okozó árakon érkező kínai dömpingelt behozatal valószínűleg még inkább lefelé nyomná az értékesítési árakat az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel kénytelen lenne csökkenteni értékesítési árait, ami rövid távon a jövedelmezőség további csökkenéséhez és minden valószínűség szerint jelentős veszteségekhez vezetne. |
| --- | --- |

(230)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén tovább romlana a már most is jelentős kárt elszenvedő uniós gazdasági ágazat helyzete, intézkedések hiányában ugyanis a kárt okozó árakon érkező kínai dömpingelt behozatal valószínűleg még inkább lefelé nyomná az értékesítési árakat az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel kénytelen lenne csökkenteni értékesítési árait, ami rövid távon a jövedelmezőség további csökkenéséhez és minden valószínűség szerint jelentős veszteségekhez vezetne.

| (231) | Ezzel szemben ha az uniós gazdasági ágazat kísérletet tesz arra, hogy értékesítési árait nyereséges szintre emelje, az nagy valószínűséggel oda vezet, hogy az alacsony árú behozatallal szemben értékesítési volument és piaci részesedést veszít. Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitásra, a kínai exportáló gyártók rövid távon képesek lesznek növelni exportjukat, és jelentős piaci részesedést tudnak szerezni az uniós gazdasági ágazat kárára. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel veszít méretgazdaságosságából, ami az előállítási egységköltség növekedését (és emiatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének további visszaesését) váltja ki. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(231)

Ezzel szemben ha az uniós gazdasági ágazat kísérletet tesz arra, hogy értékesítési árait nyereséges szintre emelje, az nagy valószínűséggel oda vezet, hogy az alacsony árú behozatallal szemben értékesítési volument és piaci részesedést veszít. Tekintettel a Kínában rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitásra, a kínai exportáló gyártók rövid távon képesek lesznek növelni exportjukat, és jelentős piaci részesedést tudnak szerezni az uniós gazdasági ágazat kárára. Az uniós gazdasági ágazat nagy valószínűséggel veszít méretgazdaságosságából, ami az előállítási egységköltség növekedését (és emiatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének további visszaesését) váltja ki. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

6.1.3.   Következtetés

| (232) | Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen a Kínában rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűleg folytatódna a jelentős kár. |
| --- | --- |

(232)

Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen a Kínában rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitásra, az uniós piac vonzerejére, a Kínából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt valószínű hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűleg folytatódna a jelentős kár.

6.2.   Indonéziából érkező behozatal okozta kár megismétlődésének valószínűsége

| (233) | A Bizottságnak a (219) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. A (223) preambulumbekezdésben a Bizottság azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem okozhatta az Indonéziából származó behozatal. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottságnak a (219) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. A (223) preambulumbekezdésben a Bizottság azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem okozhatta az Indonéziából származó behozatal. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően az Indonéziából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e.

| (234) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság megvizsgálta az indonéziai termelési kapacitást és szabad kapacitást, az indonéziai piac helyzetét, az uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét, az Indonéziából érkező behozatalnak a dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthetően kialakuló árszintjét, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(234)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság megvizsgálta az indonéziai termelési kapacitást és szabad kapacitást, az indonéziai piac helyzetét, az uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzerejét, az Indonéziából érkező behozatalnak a dömpingellenes intézkedések hiányában valószínűsíthetően kialakuló árszintjét, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását.

6.2.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Indonéziában, az indonéziai piaci helyzet és az uniós piac vonzereje

| (235) | A (158)–(165) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az indonéziai gyártók jelentős kapacitásfeleslege, az indonéziai belföldi piac helyzete és uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzereje alapján a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a kivitel növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(235)

A (158)–(165) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az indonéziai gyártók jelentős kapacitásfeleslege, az indonéziai belföldi piac helyzete és uniós piac indonéziai exportáló gyártókra gyakorolt vonzereje alapján a Bizottság megállapította, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a kivitel növekedését eredményezné.

6.2.2.   Az Indonéziából érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (236) | A Bizottság a felülvizsgálati időszakra jellemző indonéziai importár-szintek és azoknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása alapján megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az indonéziai behozatal valószínűsíthető árszintje. A hatályban lévő dömpingellenes vámok levonása után a Bizottság megállapította, hogy az indonéziai exportőrök nem kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak, azonban – ahogyan azt (229) preambulumbekezdés kifejti – 5 % és 15 % közötti nyereségcél alkalmazása mellett az áron aluli értékesítés mértéke 7 % felett volt. Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az indonéziai behozatal kárt okozó árszinten történne, növelve az uniós gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást. Az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesését tapasztalná, vagy az árszint csökkentésére kényszerülne. Ez nagyon gyorsan jelentős veszteségekhez vezetne, ami rövid távon nem lenne fenntartható. |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság a felülvizsgálati időszakra jellemző indonéziai importár-szintek és azoknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása alapján megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén hogyan alakulna az indonéziai behozatal valószínűsíthető árszintje. A hatályban lévő dömpingellenes vámok levonása után a Bizottság megállapította, hogy az indonéziai exportőrök nem kínáltak alá az uniós gazdasági ágazat árainak, azonban – ahogyan azt (229) preambulumbekezdés kifejti – 5 % és 15 % közötti nyereségcél alkalmazása mellett az áron aluli értékesítés mértéke 7 % felett volt. Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az indonéziai behozatal kárt okozó árszinten történne, növelve az uniós gazdasági ágazatra nehezedő árnyomást. Az uniós gazdasági ágazat az értékesítési volumen visszaesését tapasztalná, vagy az árszint csökkentésére kényszerülne. Ez nagyon gyorsan jelentős veszteségekhez vezetne, ami rövid távon nem lenne fenntartható.

6.2.3.   Következtetés

| (237) | Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen az Indonéziában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, az indonéziai piac helyzetére, az uniós piac vonzerejére, az Indonéziából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az Indonéziából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűleg jelentős kár következne be. |
| --- | --- |

(237)

Tekintettel a fenti ténymegállapításokra – nevezetesen az Indonéziában rendelkezésre álló szabad kapacitásra, az indonéziai piac helyzetére, az uniós piac vonzerejére, az Indonéziából érkező behozatal dömpingellenes intézkedések hiányában kialakuló árszintjére, valamint ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatására – a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az Indonéziából kárt okozó árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűleg jelentős kár következne be.

7.   UNIÓS ÉRDEK

| (238) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(238)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (239) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(239)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

| (240) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – azon következtetések ellenére, amelyek szerint Kína esetében valószínűsíthető a dömping és a kár folytatódása, és Indonézia esetében valószínűsíthető a dömping folytatódása és a kár megismétlődése – fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(240)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – azon következtetések ellenére, amelyek szerint Kína esetében valószínűsíthető a dömping és a kár folytatódása, és Indonézia esetében valószínűsíthető a dömping folytatódása és a kár megismétlődése – fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (241) | A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. A (223) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelentős kárt a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta, ezért a vizsgálat következtetése az volt, hogy a Kínával szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a jelentős kár folytatódása. A vizsgálat jóvoltából emellett az is megállapításra került, hogy az indonéziai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a jelentős kár megismétlődése. Ezen belül valószínűsíthető az, hogy az uniós gazdasági ágazatnak az elszenvedett jelentős károkból való várható helyreállása kerülne veszélybe, ha Kínából és Indonéziából továbbra is dömpingelt áron érkezne nátrium-glutamát az uniós piacra. |
| --- | --- |

(241)

A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. A (223) preambulumbekezdésben említettek szerint a jelentős kárt a Kínából származó dömpingelt behozatal okozta, ezért a vizsgálat következtetése az volt, hogy a Kínával szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a jelentős kár folytatódása. A vizsgálat jóvoltából emellett az is megállapításra került, hogy az indonéziai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető a jelentős kár megismétlődése. Ezen belül valószínűsíthető az, hogy az uniós gazdasági ágazatnak az elszenvedett jelentős károkból való várható helyreállása kerülne veszélybe, ha Kínából és Indonéziából továbbra is dömpingelt áron érkezne nátrium-glutamát az uniós piacra.

| (242) | Az intézkedések fenntartása esetén várható, hogy az uniós gazdasági ágazat fokozatosan és teljes mértékben ki tudja majd használni a bevezetett intézkedések hatásait. Ezt az is megerősíti, hogy – amint azt a (8) és (9) preambulumbekezdés ismerteti – egy, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló 2020-as vizsgálat nyomán a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztették a Kínából származó, keverékben vagy oldatban található nátrium-glutamát behozatalára is. |
| --- | --- |

(242)

Az intézkedések fenntartása esetén várható, hogy az uniós gazdasági ágazat fokozatosan és teljes mértékben ki tudja majd használni a bevezetett intézkedések hatásait. Ezt az is megerősíti, hogy – amint azt a (8) és (9) preambulumbekezdés ismerteti – egy, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló 2020-as vizsgálat nyomán a Kínából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket kiterjesztették a Kínából származó, keverékben vagy oldatban található nátrium-glutamát behozatalára is.

| (243) | Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlana, amint azt a (225)–(237) preambulumbekezdésben ismertetett, a kár folytatódásának/megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzés is kifejti. |
| --- | --- |

(243)

Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete valószínűleg tovább romlana, amint azt a (225)–(237) preambulumbekezdésben ismertetett, a kár folytatódásának/megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzés is kifejti.

| (244) | A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával és Indonéziával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(244)

A Bizottság tehát arra a következtetésre jutott, hogy a Kínával és Indonéziával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

7.2.   A független importőrök érdeke

| (245) | Négy független importőr jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően. Mind a négy teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, és hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be. |
| --- | --- |

(245)

Négy független importőr jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően. Mind a négy teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, és hiánytalanul kitöltött kérdőívet nyújtott be.

| (246) | Az együttműködő független importőrök közül kettő Kínából és Indonéziából, a másik kettő pedig csak Indonéziából importál nátrium-glutamátot. Mindannyiuk esetében a nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenység csak igen korlátozott hatással volt a teljes forgalomra (a teljes forgalom 1,5 %-a alatti mértékben). A vizsgálat azt is feltárta, hogy az importőrök a hatályban lévő intézkedések ellenére nyereségesek voltak. Az importált nátrium-glutamátot az élelmiszeripari ágazatban és a nem élelmiszeripari ágazatban egyaránt felhasználták. |
| --- | --- |

(246)

Az együttműködő független importőrök közül kettő Kínából és Indonéziából, a másik kettő pedig csak Indonéziából importál nátrium-glutamátot. Mindannyiuk esetében a nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenység csak igen korlátozott hatással volt a teljes forgalomra (a teljes forgalom 1,5 %-a alatti mértékben). A vizsgálat azt is feltárta, hogy az importőrök a hatályban lévő intézkedések ellenére nyereségesek voltak. Az importált nátrium-glutamátot az élelmiszeripari ágazatban és a nem élelmiszeripari ágazatban egyaránt felhasználták.

| (247) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az importőrök gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(247)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással az importőrök gazdasági helyzetére.

7.3.   A felhasználók érdeke

| (248) | A felhasználók elsősorban az élelmiszer- és italágazatban végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és egyéb készítmények előállításához használják. A nátrium-glutamát bizonyos célokra az élelmiszeriparon kívül is használható, például mosó- és tisztítószerek előállításához. |
| --- | --- |

(248)

A felhasználók elsősorban az élelmiszer- és italágazatban végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és egyéb készítmények előállításához használják. A nátrium-glutamát bizonyos célokra az élelmiszeriparon kívül is használható, például mosó- és tisztítószerek előállításához.

| (249) | A vizsgálat során egyetlen felhasználó sem működött együtt. |
| --- | --- |

(249)

A vizsgálat során egyetlen felhasználó sem működött együtt.

| (250) | A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan jelentős mértékű kedvezőtlen hatást, amely a hatályos intézkedések következtében érte volna a felhasználókat. A Kínával és Indonéziával szemben folytatott korábbi vizsgálatok során megállapításra került, hogy az intézkedések láthatóan nem voltak jelentős negatív hatással az együttműködő felhasználókra. |
| --- | --- |

(250)

A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan jelentős mértékű kedvezőtlen hatást, amely a hatályos intézkedések következtében érte volna a felhasználókat. A Kínával és Indonéziával szemben folytatott korábbi vizsgálatok során megállapításra került, hogy az intézkedések láthatóan nem voltak jelentős negatív hatással az együttműködő felhasználókra.

| (251) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással e gazdasági szereplők gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(251)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása valószínűleg nem lesz jelentős hatással e gazdasági szereplők gazdasági helyzetére.

7.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (252) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt az érintett országokból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(252)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt az érintett országokból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (253) | A következtetések alapján, amelyekre a Bizottság jutott a dömping folytatódásának valószínűségéről (Kína és Indonézia tekintetében), a kár folytatódásának valószínűségéről (Kína tekintetében) és a kár megismétlődéséről (Indonézia tekintetében), valamint az uniós érdekről, fenn kell tartani a Kínából és Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(253)

A következtetések alapján, amelyekre a Bizottság jutott a dömping folytatódásának valószínűségéről (Kína és Indonézia tekintetében), a kár folytatódásának valószínűségéről (Kína tekintetében) és a kár megismétlődéséről (Indonézia tekintetében), valamint az uniós érdekről, fenn kell tartani a Kínából és Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket.

| (254) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(254)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (255) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(255)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (256) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetekben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(256)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének volumene jelentősen megnő, ez a növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetekben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (257) | Az e rendeletben egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok – tehát a kifejezetten megjelölt konkrét jogalanyok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem megjelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által előállított, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (93) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a termelési és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével. |
| --- | --- |

(257)

Az e rendeletben egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag az e vállalatok – tehát a kifejezetten megjelölt konkrét jogalanyok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára alkalmazandók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem megjelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által előállított, felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalai nem részesülhetnek e vámtételek előnyeiből, azokra a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. A vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (például a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, illetve új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (93) kell benyújtani, és mellékelni kell hozzá minden vonatkozó információt, különös tekintettel a vállalatnak a termeléshez, a belföldi értékesítéshez és az exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a termelési és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának naprakésszé tételével.

93

| (258) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. Egyedül a kérelmező fogalmazott meg észrevételeket, amelyekben üdvözölte a Bizottság ténymegállapításait. |
| --- | --- |

(258)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak továbbá arra, hogy a tájékoztatást követően adott határidőn belül benyújtsák észrevételeiket. Egyedül a kérelmező fogalmazott meg észrevételeket, amelyekben üdvözölte a Bizottság ténymegállapításait.

| (259) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (94) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(259)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (94) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

94

| (260) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(260)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alá tartozó mononátrium-glutamát behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kína | Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd és Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd | 33,8 | A883 |
| Kína | Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd | 36,5 | A884 |
| Kína | Minden más vállalat | 39,7 | A999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Kína

Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd és Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd

33,8

A883

Kína

Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd

36,5

A884

Kína

Minden más vállalat

39,7

A999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében „minden más vállalat” tekintetében meghatározott végleges dömpingellenes vámot kiterjeszti a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2103 90 90, ex 2104 10 00, ex 2104 20 00, ex 3824 99 92, ex 3824 99 93 és ex 3824 99 96 KN-kódok (TARIC-kódok: 2103909011, 2103909081, 2104100011, 2104100081, 2104200011, 3824999298, 3824999389 és 3824999689) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: mononátrium-glutamát olyan keverékben vagy oldatban, amelynek száraz tömegben kifejezett mononátrium-glutamát-tartalma legalább 50 %.

(2)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

3. cikk

(1)   A 2. cikkel kiterjesztett vám alóli mentesség iránti kérelmeket az Európai Unió bármely hivatalos nyelvén, a mentességet kérelmező vállalat képviseletére felhatalmazott személy aláírásával, írásban kell benyújtani. A kérelmet a következő címre kell küldeni:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate G |
| Office: CHAR 04/039 |
| 1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate G

Office: CHAR 04/039

1049 Brussels

Belgium

(2)   Az 2016/1036/EU rendelet 13. cikkének (4) bekezdése szerint a Bizottság határozat útján mentesítheti a vámfizetés alól azon vállalatok behozatalait, amelyek nem játsszák ki az e rendelet 1. cikkével bevezetett dömpingellenes intézkedéseket.

4. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód (TARIC-kód: 2922420010) alá tartozó nátrium-glutamát behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Indonézia | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,2 | B961 |
| Indonézia | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Indonézia | Minden más vállalat | 28,4 | B999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

TARIC-kiegészítő kód

Indonézia

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,2

B961

Indonézia

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Indonézia

Minden más vállalat

28,4

B999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 1187/2008/EK rendelete (2008. november 27.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 322., 2008.12.2., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/83 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 15., 2015.1.22., 31. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2015/84 végrehajtási rendelete (2015. január 21.) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 15., 2015.1.22., 54. o.).

4

(5)  Értesítések egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 165., 2019.5.14., 4. és 5. o.).

5

(6)  Mivel az Unióban csak egyetlen nátrium-glutamát-gyártó van, adatainak bizalmas kezelése érdekében az e rendeletben szereplő adatok egy része tartományok vagy indexek formájában jelenik meg.

6

(7)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból és az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 20., 2020.1.21., 18. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2020/230 végrehajtási rendelete (2020. február 19.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozóan a (EU) 2015/83 végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedések esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint az ezekre a behozatalokra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség bevezetéséről (HL L 47., 2020.2.20., 9. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2020/1427 végrehajtási rendelete (2020. október 12.) a Kínai Népköztársaságból származó nátrium-glutamát behozatalára az (EU) 2015/83 bizottsági végrehajtási rendelettel kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kínai Népköztársaságból származó, keverékben vagy oldatban lévő nátrium-glutamát behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 336., 2020.10.13., 1. o.).

9

(10)  Az Egyesült Királyság 2020. január 31-én kilépett az Unióból. Az Unió és az Egyesült Királyság közösen megállapodott egy átmeneti időszakról, amely alatt az Egyesült Királyság továbbra is az uniós jog hatálya alá tartozik. Ez az időszak 2020. december 31-én ért véget. Az Egyesült Királyság már nem uniós tagállam, ezért az e rendeletben szereplő számadatok, ténymegállapítások és következtetések az Egyesült Királyságot harmadik országnak tekintik.

10

(11)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (2020/C 86/06, HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

11

(12)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

12

(13)  Ahogy a (6) preambulumbekezdés is említi, a kérelmező termelése a nátrium-glutamát teljes uniós termelésének 100 %-át teszi ki. Ezért az üzleti titkok védelme érdekében az e rendeletben szereplő egyes adatok csak tartományok és/vagy indexek formájában szerepelnek.

13

(14)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

14

(15)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

15

(16)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. október 27.).

16

(17)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

17

(18)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

18

(19)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

19

(20)  Jelentés: 6. fejezet, 122–135. o.

20

(21)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

21

(22)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

22

(23)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

23

(24)  Lásd a Guosheng Securities elemző kiadványának kivonatát az egyik említett vállalatról (Meihua Biological):
  „A nátrium-glutamát kínálati oldala három érdekelt félből áll, és az oligopólium mintázata egyértelműen látszik: A nátrium-glutamát-ágazatot oligopóliumstruktúra jellemzi, amelyet a Fufeng csoport, a Meihua Biological és a Ningxia Eppen ural. E vállalatok termelési kapacitása és teljesítménye az országénak több mint 90 %-át teszi ki. Az ipari versenynek és integrációnak, valamint a hatalmas tőkebefektetéseknek köszönhetően a három vállalkozás átfogó ipari láncot épített ki, és viszonylag nagy szakadékot hozott létre maguk és más vállalkozások között. Piacvezető szereplőkként immár egyértelmű előnnyel rendelkeznek. [...] A nátrium-glutamát ágazatában a Meihua, a Fufeng és az Eppen egymástól kölcsönösen függő és tisztán oligopolisztikus elrendezést alakítottak ki. A vegyipari ágazatban kevés olyan termék van, amely esetében a koncentráció ilyen nagyfokú lenne.”

  2019. augusztus 1. http://pdf.dfcfw.com/pdf/H3_AP201908011342041272_1.PDF (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 19.).

24

„A nátrium-glutamát kínálati oldala három érdekelt félből áll, és az oligopólium mintázata egyértelműen látszik: A nátrium-glutamát-ágazatot oligopóliumstruktúra jellemzi, amelyet a Fufeng csoport, a Meihua Biological és a Ningxia Eppen ural. E vállalatok termelési kapacitása és teljesítménye az országénak több mint 90 %-át teszi ki. Az ipari versenynek és integrációnak, valamint a hatalmas tőkebefektetéseknek köszönhetően a három vállalkozás átfogó ipari láncot épített ki, és viszonylag nagy szakadékot hozott létre maguk és más vállalkozások között. Piacvezető szereplőkként immár egyértelmű előnnyel rendelkeznek.

A nátrium-glutamát ágazatában a Meihua, a Fufeng és az Eppen egymástól kölcsönösen függő és tisztán oligopolisztikus elrendezést alakítottak ki. A vegyipari ágazatban kevés olyan termék van, amely esetében a koncentráció ilyen nagyfokú lenne.”

(25)  Lásd a vállalat weboldalán található cikket (közzétéve 2018. január 2-án): Liu Qifan, a pártbizottság állandó bizottságának tagja és Belső-Mongólia Autonóm Terület fegyelmi bizottságának titkára vizsgálat céljából látogatást tett a Northeast Fufeng Companynél (Liu Qifan, member of the Standing Committee of the Party Committee and Secretary of the Disciplinary Committee of Inner Mongolia Autonomous Region, visited Northeast Fufeng Company for investigation) http://www.fufeng-group.com/news/details-236_1.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 19.).

25

Liu Qifan, a pártbizottság állandó bizottságának tagja és Belső-Mongólia Autonóm Terület fegyelmi bizottságának titkára vizsgálat céljából látogatást tett a Northeast Fufeng Companynél (Liu Qifan, member of the Standing Committee of the Party Committee and Secretary of the Disciplinary Committee of Inner Mongolia Autonomous Region, visited Northeast Fufeng Company for investigation)

(26)  Lásd a Lásd a Fufeng 20. születésnapi sajtókonferenciája Qiqihar városában (Fufeng’s 20th birthday press conference organised in Qiqihar city) című cikket. 2019. július 29. http://www.qqhr.gov.cn/News_showNews.action?messagekey=175677 (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 19.).

26

(27)  Lásd a Qiqihar polgármestere, Li Yugang a Fufeng csoport székhelyére látogatott vizsgálat céljából (Qiqihar Mayor Li Yugang visited Fufeng Group’s headquarters for investigation) című cikket. 2019. december 11. http://en.fufeng-group.cn/news/details-260_1.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 19.).

27

Qiqihar polgármestere, Li Yugang a Fufeng csoport székhelyére látogatott vizsgálat céljából (Qiqihar Mayor Li Yugang visited Fufeng Group’s headquarters for investigation)

(28)  Lásd a Dongfang Financial News cikkét: Az iparban betöltött vezető szerep, a szegénység enyhítésére helyezett hangsúly és a biztos vezető pozíciók megerősítése. A Fufeng 20 éve: a növekedés láthatóvá válik (Strengthen the leadership on industry, focus on poverty alleviation as a core, secure leading positions; 20 years of Fufeng: growth is coming to light)
  2019. augusztus 19. http://www.jinxingwenshi.com/caijing/shh/201908195018.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 21.).

28

Az iparban betöltött vezető szerep, a szegénység enyhítésére helyezett hangsúly és a biztos vezető pozíciók megerősítése. A Fufeng 20 éve: a növekedés láthatóvá válik (Strengthen the leadership on industry, focus on poverty alleviation as a core, secure leading positions; 20 years of Fufeng: growth is coming to light)

(29)  Lásd a Ningxia Eppen Biotechről szóló 2013. augusztus 20-i cikket: http://nxgsl.com/hyzl/hyfc/201308/t20130820_1163706.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 21.).

29

Ningxia Eppen Biotechről

(30)  Lásd Ningxia Hui Ipari és Információtechnológiai Minisztériumának hivatalos honlapját: A Ningxia Eppen Biotech vállalkozástechnológiai központjának eredményei (Results of the Ningxia Eppen Biotech’s Enterprise Technology Center). 2020. november 23. https://gxt.nx.gov.cn/info/1004/8250.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 26.).

30

A Ningxia Eppen Biotech vállalkozástechnológiai központjának eredményei (Results of the Ningxia Eppen Biotech’s Enterprise Technology Center)

(31)  
  „
  A nátrium-glutamát előállításának fő költségei a kukoricával és a szénnel kapcsolatosak. Ezért azok a vállalatok, amelyek megragadták az alacsony kukorica- és szénárak kínálta lehetőséget, már most is komparatív előnnyel rendelkeznek a költségek tekintetében”
  – írja A nátrium-glutamát-ágazat fejlődési kilátásainak előrejelzése és elemzése, 2018–2022 (2018–2022 Forecast and Analysis of the MSG industry development prospects) című cikk. China Investment Consulting Network, 2018. május 5.

31

A nátrium-glutamát előállításának fő költségei a kukoricával és a szénnel kapcsolatosak. Ezért azok a vállalatok, amelyek megragadták az alacsony kukorica- és szénárak kínálta lehetőséget, már most is komparatív előnnyel rendelkeznek a költségek tekintetében”

A nátrium-glutamát-ágazat fejlődési kilátásainak előrejelzése és elemzése, 2018–2022 (2018–2022 Forecast and Analysis of the MSG industry development prospects)

http://www.ocn.com.cn/touzi/chanye/201806/ypxwt05100100-2.shtml (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 25.).

(32)  Lásd a SASAC weboldalát: http://www.sasac.gov.cn/n2588035/n2641579/n2641645/index.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

32

(33)  Lásd a China Starch Industry Association adatait, amelyek a következő weboldalon hozzáférhetők: https://www.ershicimi.com/p/a14ff87430b1ea50d458d1347123cba5 (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

33

(34)  Lásd: https://www.qcc.com/firm/d8b3787389e66016cbede3e1dea817bf.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

34

(35)  2015-re vonatkozó adatok a 2016-os kínai statisztikai évkönyv alapján; Kína Nemzeti Statisztikai Hivatala.

35

(36)  Jelentés: 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

36

(37)  Jelentés: 5. fejezet, 104–109. o.

37

(38)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

38

(39)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

39

(40)  Jelentés: 2. fejezet, 31–32. o.

40

(41)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (legutóbbi hozzáférés: 2020. október 27.).

41

(42)  Lásd a Linyi Népi Gyűlés weboldalát: http://www.lyrenda.gov.cn/view-SpecialArticles.aspx?id=1285&spid=39 (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

42

(43)  Lásd a vállalat 2019. évi éves jelentését:

43

http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004151378041301_1.pdf, 54. o. (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

(44)  Lásd a vállalat a weboldalát: http://www.meihuagrp.com/index.php/article/1237.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

44

(45)  Lásd https://baike.baidu.com/item/%E9%97%AB%E6%99%93%E5%B9%B3 (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

45

(46)  Lásd a Ningxia Eppen Biotech-ről szóló tájékoztatást a Ningxiai Ipari és Kereskedelmi Szövetség internetes oldalán (2013. augusztus 20): http://nxgsl.com/hyzl/hyfc/201308/t20130820_1163706.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 22.).

46

(47)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

47

(48)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

48

(49)  Jelentés: 16. fejezet, 406–424. o.

49

(50)  Lásd a tizenharmadik ötéves gabona- és olajfeldolgozási tervet, 16. és 22. o. http://www.gov.cn/xinwen/2017-01/03/5155835/files/5bd8566b8a254067a076ef41d38ce6b3.doc (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 25.).

50

(51)  Jelentés: 12. fejezete, 319. o.

51

(52)  A támogatásokról a Mezőgazdasági Minisztérium honlapján találhatók információk: http://www.moa.gov.cn/gk/zcfg/qnhnzc/201904/t20190416_6179338.htm

52

(53)  Lásd a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2017/627. számú közleményét, amely hatályon kívül helyezi a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által kiadott, a kukorica-mélyfeldolgozási projektek irányítását érintő kérdésekről szóló közleményt, amely a következő internetcímen tekinthető meg:

53

https://www.ndrc.gov.cn/fggz/cyfz/zcyfz/201704/t20170417_1149901.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 25.).

(54)  Lásd A Mezőgazdasági és Vidékügyi Minisztérium, valamint a Pénzügyminisztérium nyilvánosságra hozta a mezőgazdaság megerősítését és támogatását célzó 2019. évi kulcsfontosságú szakpolitikákat (The Ministry of Agriculture and Rural Affairs and the Ministry of Finance released the key policies for strengthen and support agriculture in 2019) című sajtóközleményt. 2019. április 16. http://www.moa.gov.cn/gk/zcfg/qnhnzc/201904/t20190416_6179338.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 25.).

54

A Mezőgazdasági és Vidékügyi Minisztérium, valamint a Pénzügyminisztérium nyilvánosságra hozta a mezőgazdaság megerősítését és támogatását célzó 2019. évi kulcsfontosságú szakpolitikákat (The Ministry of Agriculture and Rural Affairs and the Ministry of Finance released the key policies for strengthen and support agriculture in 2019)

(55)  Lásd a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2017/627. számú közleményét.

55

(56)  Lásd a Heilongjiang tartomány népi önkormányzatának főhivatala által 2017. augusztus 1-jén kiadott közleményét. http://ydscyl.cn/goods.php?id=1271 (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 26.).

56

(57)  
  „
  Három éven belül Heilongjiang tartományban, Jixi városban létrehozták a Mishan Nemzeti Vidéki Ipari Integrációfejlesztési és Demonstrációs Parkot. A park különleges ipari jellemzőkkel rendelkezik: nagyfokú koncentrációval, fejlett létesítményekkel és berendezésekkel, környezetbarát termelési módszerekkel, nyilvánvaló gazdasági előnyökkel és jelentős hatással. [...] Szervezeti intézkedések: Mishan város egy kisebb vezető csoportot hozott létre, amelynek vezetői a városi pártbizottság titkára és a polgármester voltak, vezetőhelyettesei az önkormányzati pártbizottság titkárhelyettese és a polgármester-helyettes, tagjai pedig a különböző osztályok fontosabb vezetői. A csoport feladata a demonstrációs park építési munkálatainak előmozdítása, a park építése során felmerülő problémák kellő időben történő koordinálása és megoldása, továbbá az építési munkálatok zökkenőmentes előrehaladásának biztosítása. A demonstrációs park építését ugyanakkor teljesítményértékelésnek kell alávetni, amely kiterjed az osztály fontos népszerűsítő munkájára, ösztönzőire és előléptetési rendszerére, valamint a szigorú jutalmazási és büntetési rendszerre. Felülvizsgálatot kell végrehajtani, ha valamely osztály vagy egység gyenge színvonalon hajtja végre a projektet, rossz gondolkodásmóddal működik és lassan végzi a promóciós munkát. [...] A szakpolitikai támogatás megerősítése: 2017-ben Mishan város beruházás-ösztönzési szakpolitikákat vezetett be, aktívan végrehajtotta az érintett vállalkozásokat segítő adópolitikai támogatást (például a »három mentesség, három kedvezmény« támogatást és a vámmentességet), valamint bevezette és végrehajtotta a vonatkozó nemzeti támogatási politikákat az adózás, a földhasználat, a vízenergia-finanszírozás stb. terén, továbbá a mezőgazdasági célra használt vízenergia árainak és az új építési területek preferenciális ellátásának tekintetében. Mishan város 157 hektár földterületet vásárolt és tart fenn, továbbá még mindig rendelkezésére áll 81 hektár földterület, amelyet demonstrációs parkok építésére lehet használni.” Kivonat a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság honlapjáról: A Nemzeti Vidéki Ipari Integrációfejlesztési és Demonstrációs Park (Heilongjiang) tapasztalatai és gyakorlata – Jixi Mishan Demonstrációs Park (1. rész) (Experience and Practice of the National Rural Industry Integration Development and Demonstration Park (Heilongjiang) – Jixi Mishan Demonstration Park (Part 1)). 2019. július 26. https://www.ndrc.gov.cn/fggz/nyncjj/njxx/201907/t20190726_1144182.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 25.).

57

Három éven belül Heilongjiang tartományban, Jixi városban létrehozták a Mishan Nemzeti Vidéki Ipari Integrációfejlesztési és Demonstrációs Parkot. A park különleges ipari jellemzőkkel rendelkezik: nagyfokú koncentrációval, fejlett létesítményekkel és berendezésekkel, környezetbarát termelési módszerekkel, nyilvánvaló gazdasági előnyökkel és jelentős hatással. [...] Szervezeti intézkedések: Mishan város egy kisebb vezető csoportot hozott létre, amelynek vezetői a városi pártbizottság titkára és a polgármester voltak, vezetőhelyettesei az önkormányzati pártbizottság titkárhelyettese és a polgármester-helyettes, tagjai pedig a különböző osztályok fontosabb vezetői. A csoport feladata a demonstrációs park építési munkálatainak előmozdítása, a park építése során felmerülő problémák kellő időben történő koordinálása és megoldása, továbbá az építési munkálatok zökkenőmentes előrehaladásának biztosítása. A demonstrációs park építését ugyanakkor teljesítményértékelésnek kell alávetni, amely kiterjed az osztály fontos népszerűsítő munkájára, ösztönzőire és előléptetési rendszerére, valamint a szigorú jutalmazási és büntetési rendszerre. Felülvizsgálatot kell végrehajtani, ha valamely osztály vagy egység gyenge színvonalon hajtja végre a projektet, rossz gondolkodásmóddal működik és lassan végzi a promóciós munkát. [...] A szakpolitikai támogatás megerősítése: 2017-ben Mishan város beruházás-ösztönzési szakpolitikákat vezetett be, aktívan végrehajtotta az érintett vállalkozásokat segítő adópolitikai támogatást (például a »három mentesség, három kedvezmény« támogatást és a vámmentességet), valamint bevezette és végrehajtotta a vonatkozó nemzeti támogatási politikákat az adózás, a földhasználat, a vízenergia-finanszírozás stb. terén, továbbá a mezőgazdasági célra használt vízenergia árainak és az új építési területek preferenciális ellátásának tekintetében. Mishan város 157 hektár földterületet vásárolt és tart fenn, továbbá még mindig rendelkezésére áll 81 hektár földterület, amelyet demonstrációs parkok építésére lehet használni

A Nemzeti Vidéki Ipari Integrációfejlesztési és Demonstrációs Park (Heilongjiang) tapasztalatai és gyakorlata – Jixi Mishan Demonstrációs Park (1. rész) (Experience and Practice of the National Rural Industry Integration Development and Demonstration Park (Heilongjiang) – Jixi Mishan Demonstration Park (Part 1))

(58)  Jelentés: 16. fejezet, 411. o.

58

(59)  Jelentés: 4. fejezet, 69. o.

59

(60)  Jelentés: 10. fejezet, 223. o.

60

(61)  Jelentés: 10. fejezet.

61

(62)  
  „
  Az »1 + 5« szénipari fejlesztési modell kialakítása érdekében a legfontosabb szénipari vállalkozásokra kell támaszkodni: Az »1« a Luxitól nyugatra található széntermelő területet jelöli: Azon alapelvnek megfelelően, amely »a keleti területekről történő kivonást, a középső területeken végrehajtott zsugorítást, a nyugati területek stabilizálását és az északi területeken található tartalékok fenntartását« írja elő, csökkenteni kell a Longkou, Zibo, Linyi, Jinan és más elavult, kimerült bányásztérségek jelentőségét, illetve be kell zárni azokat; Yanzhou, Jining, Zaoteng, Feicheng, Xinwen, Laiwu térségében és más bányászati területeken csökkenteni kell a bányászott mennyiséget; Juye széntermelését alapvetően a jelenlegi szinten kell megtartani, míg a Sárga-folyó északi részén elhelyezkedő, koncentrált és ezidáig kiaknázatlan szénforrásokat tartalmazó mezők és térségek esetében stratégiai tartalékokat kell létrehozni és szigorúan ellenőrizni kell a fejlesztést és az építkezéseket. Az »5« azt jelenti, hogy a tengerentúli szénbázisok kihasználását is határozottan elő kell mozdítani, illetve javítani kell fejlettségi szintjüket az öt fő térség mellett, amelyek a következők: Ning (Belső-Mongólia), Shanxi, Guizhou (Yunnan), Xinjiang és Ausztrália.”

62

Az »1 + 5« szénipari fejlesztési modell kialakítása érdekében a legfontosabb szénipari vállalkozásokra kell támaszkodni: Az »1« a Luxitól nyugatra található széntermelő területet jelöli: Azon alapelvnek megfelelően, amely »a keleti területekről történő kivonást, a középső területeken végrehajtott zsugorítást, a nyugati területek stabilizálását és az északi területeken található tartalékok fenntartását« írja elő, csökkenteni kell a Longkou, Zibo, Linyi, Jinan és más elavult, kimerült bányásztérségek jelentőségét, illetve be kell zárni azokat; Yanzhou, Jining, Zaoteng, Feicheng, Xinwen, Laiwu térségében és más bányászati területeken csökkenteni kell a bányászott mennyiséget; Juye széntermelését alapvetően a jelenlegi szinten kell megtartani, míg a Sárga-folyó északi részén elhelyezkedő, koncentrált és ezidáig kiaknázatlan szénforrásokat tartalmazó mezők és térségek esetében stratégiai tartalékokat kell létrehozni és szigorúan ellenőrizni kell a fejlesztést és az építkezéseket. Az »5« azt jelenti, hogy a tengerentúli szénbázisok kihasználását is határozottan elő kell mozdítani, illetve javítani kell fejlettségi szintjüket az öt fő térség mellett, amelyek a következők: Ning (Belső-Mongólia), Shanxi, Guizhou (Yunnan), Xinjiang és Ausztrália

(63)  Lásd: http://www.energynews.com.cn/uploadfile/2016/1220/20161220020713472.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 27.).

63

(64)  Lásd a vállalat 2019. évi éves jelentését: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004151378041301_1.pdf, 167. o. (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 26.).

64

(65)  Lásd: http://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN201905051326655801_1.pdf, 70. o. (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 26.).

65

(66)  Uo., 68. o.

66

(67)  Lásd: http://transcustoms.com/China_HS_Code/China_Tariff.asp?HS_Code=2922422000, valamint: http://www.hlbrdaily.com.cn/news/3/html/286480.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. január 26.).

67

(68)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

68

(69)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

69

(70)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

70

(71)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

71

(72)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

72

(73)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

73

(74)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

74

(75)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

75

(76)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

76

(77)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

77

(78)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

78

(79)  Lásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

79

(80)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

80

(81)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

81

(82)  https://www.boi.go.th/index.php?page=utility_costs

82

(83)  https://ilostat.ilo.org/?_afrLoop=767707374397500&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=null

83

(84)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

84

(85)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.). Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint az ezekben az országokban alkalmazott belföldi árak nem használhatók fel a rendes érték megállapításához, és az importadatok egyébként is elhanyagolhatók voltak.

85

(86)  https://ilostat.ilo.org/?_afrLoop=767707374397500&_afrWindowMode=0&_afrWindowId=null

86

(87)  https://www.boi.go.th/index.php?page=utility_costs

87

(88)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies

88

(89)  https://ec.altares.eu/

89

(90)  https://www.prnewswire.com/news-releases/global-monosodium-glutamate-msg-market-2019-2024-key-players-growth-price-demands-and-forecasts---reportsnreports-300795733.html

90

https://ihsmarkit.com/products/monosodium-glutamate-chemical-economics-handbook.html#:~:text=Currently%2C%20China%20is%20the%20world's,world's%20largest%20exporter%20of%20MSG

https://ihsmarkit.com/products/monosodium-glutamate-chemical-economics-handbook.html#:~:text=Currently%2C%20China%20is%20the%20world's,world's%20largest%20exporter%20of%20MSG

(91)  http://en.fufeng-group.cn/investor/

91

(92)  A Bizottság 904/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 20.) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 246., 2014.8.21., 1. o., (151) preambulumbekezdés).

92

(93)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

93

(94)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

94

---

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/108

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/634 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 15.)

az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletnek az átmeneti rendelkezések, az Egyesült Királyságra és Guernsey, Man-sziget és Jersey koronafüggőségre vonatkozó bejegyzések, valamint a ragadós száj- és körömfájás elleni specifikus kockázatcsökkentő kezelésnek alávetendő tejtermékek Unióba történő beléptetéséhez engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzéke tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet többek között megállapítja az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi követelményeket, és 2021. április 21-től alkalmazandó. Ezen állategészségügyi követelmények egyike az, hogy e szállítmányoknak az említett rendelet 230. cikkének (1) bekezdésével összhangban kell valamely harmadik országból vagy területről, illetve annak körzetéből vagy kompartmentjéből érkezniük. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet többek között megállapítja az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi követelményeket, és 2021. április 21-től alkalmazandó. Ezen állategészségügyi követelmények egyike az, hogy e szállítmányoknak az említett rendelet 230. cikkének (1) bekezdésével összhangban kell valamely harmadik országból vagy területről, illetve annak körzetéből vagy kompartmentjéből érkezniük.

| (2) | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy tenyésztett víziállatok esetében kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi követelmények tekintetében kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet. Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke első bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a rendelet hatálya alá tartozó állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetése csak akkor engedélyezhető, ha olyan harmadik országból vagy területről, illetve annak körzetéből vagy kompartmentjéből érkeznek, amelyet az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott állategészségügyi követelményekkel összhangban az adott állatfajok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek tekintetében jegyzékbe vettek. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy tenyésztett víziállatok esetében kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi követelmények tekintetében kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet. Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke első bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a rendelet hatálya alá tartozó állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba történő beléptetése csak akkor engedélyezhető, ha olyan harmadik országból vagy területről, illetve annak körzetéből vagy kompartmentjéből érkeznek, amelyet az említett felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott állategészségügyi követelményekkel összhangban az adott állatfajok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek tekintetében jegyzékbe vettek.

| (3) | Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országok, azok területei vagy körzetei, illetve tenyésztett víziállatok esetében azok kompartmentjei jegyzékét, ahonnan engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó említett állatfajoknak és -kategóriáknak, valamint a szaporítóanyagok és állati eredetű termékek kategóriáinak az Unióba történő beléptetése. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országok, azok területei vagy körzetei, illetve tenyésztett víziállatok esetében azok kompartmentjei jegyzékét, ahonnan engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó említett állatfajoknak és -kategóriáknak, valamint a szaporítóanyagok és állati eredetű termékek kategóriáinak az Unióba történő beléptetése.

| (4) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet a harmadik országokból, területekről vagy azok körzeteiből származó állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek azon szállítmányainak az Unióba való beléptetése tekintetében átmeneti rendelkezéseket ír elő, amelyeknek az Unióba való beléptetése olyan bizottsági jogi aktusok alapján engedélyezett, amelyek 2021. április 21-től hatályukat vesztik, és amelyeket az említett bizottsági jogi aktusokkal összhangban kiállított megfelelő bizonyítvány kísér. Ezekben az átmeneti rendelkezésekben egyértelművé kell tenni, hogy a bizonyítványban szereplő, hatályon kívül helyezett jogi aktusok rendelkezéseire történő hivatkozásokat az azok helyébe lépő megfelelő rendelkezésekre való hivatkozásként kell értelmezni, és adott esetben a megfelelési táblázatokkal összhangban kell értelmezni. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet a harmadik országokból, területekről vagy azok körzeteiből származó állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek azon szállítmányainak az Unióba való beléptetése tekintetében átmeneti rendelkezéseket ír elő, amelyeknek az Unióba való beléptetése olyan bizottsági jogi aktusok alapján engedélyezett, amelyek 2021. április 21-től hatályukat vesztik, és amelyeket az említett bizottsági jogi aktusokkal összhangban kiállított megfelelő bizonyítvány kísér. Ezekben az átmeneti rendelkezésekben egyértelművé kell tenni, hogy a bizonyítványban szereplő, hatályon kívül helyezett jogi aktusok rendelkezéseire történő hivatkozásokat az azok helyébe lépő megfelelő rendelkezésekre való hivatkozásként kell értelmezni, és adott esetben a megfelelési táblázatokkal összhangban kell értelmezni.

| (5) | Az Egyesült Királyságot és Guernsey, Man-sziget és Jersey koronafüggőséget fel kell venni az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet II–XVII. mellékletébe, valamint XIX., XXI. és XXII. mellékletébe, az uniós jognak Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban – a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvének a szóban forgó jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett 5. cikke (4) bekezdésével összhangban – történő alkalmazásának sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyságot és Guernsey, Man-sziget és Jersey koronafüggőséget fel kell venni az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet II–XVII. mellékletébe, valamint XIX., XXI. és XXII. mellékletébe, az uniós jognak Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban – a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvének a szóban forgó jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett 5. cikke (4) bekezdésével összhangban – történő alkalmazásának sérelme nélkül.

| (6) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás által biztosított átmeneti időszak 2020. december 31-ével véget ért. A szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék azon szaporítóanyagait, amelyeket 2021. január 1. előtt gyűjtöttek be vagy állítottak elő, dolgoztak fel és tároltak az Egyesült Királyságban, és 2021. április 21-től szándékoznak az Unióba beléptetni, az (EU) 2021/403 bizottsági végrehajtási rendelet (4) I. mellékletében meghatározott, az Unión belül szállított szaporítóanyag-szállítmányokra vonatkozó bizonyítványmintákon alapuló bizonyítványoknak kell kísérniük. Ezért ezt a különleges feltételt fel kell tüntetni azon harmadik országok, területeik és körzeteik jegyzékének megfelelő oszlopában, ahonnan a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék szaporítóanyagainak az Unióba történő beléptetése engedélyezett. |
| --- | --- |

(6)

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás által biztosított átmeneti időszak 2020. december 31-ével véget ért. A szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék azon szaporítóanyagait, amelyeket 2021. január 1. előtt gyűjtöttek be vagy állítottak elő, dolgoztak fel és tároltak az Egyesült Királyságban, és 2021. április 21-től szándékoznak az Unióba beléptetni, az (EU) 2021/403 bizottsági végrehajtási rendelet (4) I. mellékletében meghatározott, az Unión belül szállított szaporítóanyag-szállítmányokra vonatkozó bizonyítványmintákon alapuló bizonyítványoknak kell kísérniük. Ezért ezt a különleges feltételt fel kell tüntetni azon harmadik országok, területeik és körzeteik jegyzékének megfelelő oszlopában, ahonnan a szarvasmarha-, juh-, kecske-, sertés- és lófélék szaporítóanyagainak az Unióba történő beléptetése engedélyezett.

| (7) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XVIII. melléklete megállapítja a tejtermékek Unióba történő beléptetése tekintetében 2021. április 21-től engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzeteinek jegyzékét, feltéve, hogy e tejtermékeket ragadós száj- és körömfájás elleni specifikus kockázatcsökkentő kezelésnek vetették alá. Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XVIII. mellékletében előírt jegyzéknek tükröznie kell a 605/2010/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) I. mellékletének C. oszlopában szereplő, 2021. április 20-ig alkalmazandó jegyzéket. Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XVIII. mellékletét ezért módosítani kell, hogy magában foglalja Mexikót, Namíbiát, Nicaraguát, Panamát, Paraguayt, Oroszországot és Szingapúrt. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XVIII. melléklete megállapítja a tejtermékek Unióba történő beléptetése tekintetében 2021. április 21-től engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzeteinek jegyzékét, feltéve, hogy e tejtermékeket ragadós száj- és körömfájás elleni specifikus kockázatcsökkentő kezelésnek vetették alá. Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XVIII. mellékletében előírt jegyzéknek tükröznie kell a 605/2010/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) I. mellékletének C. oszlopában szereplő, 2021. április 20-ig alkalmazandó jegyzéket. Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XVIII. mellékletét ezért módosítani kell, hogy magában foglalja Mexikót, Namíbiát, Nicaraguát, Panamát, Paraguayt, Oroszországot és Szingapúrt.

| (8) | Az emberi fogyasztásra szánt egyes élő víziállatok Unióba való beléptetésére vonatkozó köz- és állategészségügyi követelmények közötti bármilyen kétértelműség elkerülése érdekében az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XXI. mellékletének 3. részében előírt, az (EU) 2020/2235 bizottsági végrehajtási rendelet (6) III. mellékletének 31. fejezetében meghatározott MOL-HC hatósági bizonyítványminta használatára vonatkozó különleges feltételeket módosítani kell annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az emberi fogyasztásra szánt élő víziállatok azon szállítmányait, amelyek megfelelnek a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) III. melléklete V. fejezete VII. szakaszának, valamint a 2073/2005/EK bizottsági rendelet (8) I. melléklete I. fejezetének 1.17. és 1.25. pontjában meghatározott kritériumoknak, csak akkor léphetnek be az Unióba, ha azokat az említett hatósági bizonyítványmintának megfelelően kiállított bizonyítvány kíséri. |
| --- | --- |

(8)

Az emberi fogyasztásra szánt egyes élő víziállatok Unióba való beléptetésére vonatkozó köz- és állategészségügyi követelmények közötti bármilyen kétértelműség elkerülése érdekében az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet XXI. mellékletének 3. részében előírt, az (EU) 2020/2235 bizottsági végrehajtási rendelet (6) III. mellékletének 31. fejezetében meghatározott MOL-HC hatósági bizonyítványminta használatára vonatkozó különleges feltételeket módosítani kell annak egyértelművé tétele érdekében, hogy az emberi fogyasztásra szánt élő víziállatok azon szállítmányait, amelyek megfelelnek a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) III. melléklete V. fejezete VII. szakaszának, valamint a 2073/2005/EK bizottsági rendelet (8) I. melléklete I. fejezetének 1.17. és 1.25. pontjában meghatározott kritériumoknak, csak akkor léphetnek be az Unióba, ha azokat az említett hatósági bizonyítványmintának megfelelően kiállított bizonyítvány kíséri.

| (9) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

| (10) | A jogbiztonság érdekében ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(10)

A jogbiztonság érdekében ennek a rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „6. cikk
  Átmeneti rendelkezések

  (1)   Az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek alábbi jogi aktusok alapján az Unióba történő beléptetéséhez engedéllyel rendelkező harmadik országokból, területekről vagy azok részeiből származó és a következő jogi aktusok szerint kiállított megfelelő bizonyítvánnyal kísért szállítmányainak az Unióba történő beléptetése 2021. október 20-ig engedélyezendő, amennyiben a bizonyítványt a szóban forgó jogi aktusok szerint a bizonyítvány aláírására jogosult személy 2021. augusztus 21. előtt írta alá:






  — | a 798/2008/EK rendelet, |
| --- | --- | --- |

1.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„6. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek alábbi jogi aktusok alapján az Unióba történő beléptetéséhez engedéllyel rendelkező harmadik országokból, területekről vagy azok részeiből származó és a következő jogi aktusok szerint kiállított megfelelő bizonyítvánnyal kísért szállítmányainak az Unióba történő beléptetése 2021. október 20-ig engedélyezendő, amennyiben a bizonyítványt a szóban forgó jogi aktusok szerint a bizonyítvány aláírására jogosult személy 2021. augusztus 21. előtt írta alá:

—

a 798/2008/EK rendelet,

| — | az 1251/2008/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

az 1251/2008/EK rendelet,

| — | a 206/2010/EU rendelet, |
| --- | --- |

—

a 206/2010/EU rendelet,

| — | a 605/2010/EU rendelet, |
| --- | --- |

—

a 605/2010/EU rendelet,

| — | a 139/2013/EU végrehajtási rendelet, |
| --- | --- |

—

a 139/2013/EU végrehajtási rendelet,

| — | az (EU) 2016/759 végrehajtási rendelet, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2016/759 végrehajtási rendelet,

| — | az (EU) 2018/659 végrehajtási rendelet, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2018/659 végrehajtási rendelet,

| — | a 2006/168/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2006/168/EK határozat,

| — | a 2007/777/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2007/777/EK határozat,

| — | a 2008/636/EK határozat, |
| --- | --- |

—

a 2008/636/EK határozat,

| — | a 2010/472/EU határozat, |
| --- | --- |

—

a 2010/472/EU határozat,

| — | a 2011/630/EU határozat, |
| --- | --- |

—

a 2011/630/EU határozat,

| — | a 2012/137/EU végrehajtási határozat, |
| --- | --- |

—

a 2012/137/EU végrehajtási határozat,

| — | az (EU) 2019/294 határozat. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/294 határozat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett bizonyítványban szereplő, hatályon kívül helyezett jogi aktusok rendelkezéseire történő hivatkozásokat az azok helyébe lépő megfelelő rendelkezésekre való hivatkozásként kell értelmezni, és adott esetben a megfelelési táblázatokkal összhangban kell értelmezni.”

| 2. | Az I–XIX. melléklet, valamint a XXI. és a XXII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I–XIX. melléklet, valamint a XXI. és a XXII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 15-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állategészségügyi rendelet”) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/403 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatok és szaporítóanyagaik bizonyos kategóriáit tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és tagállamok közötti mozgatására vonatkozó állategészségügyi és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállításáról, valamint a 2010/470/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 113., 2021.3.31., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 605/2010/EU rendelete (2010. július 2.) az emberi fogyasztásra szánt nyers tejnek és tejtermékeknek, kolosztrumnak és kolosztrumalapú termékeknek az Európai Unióba történő beléptetésére vonatkozó állategészségügyi és közegészségügyi feltételek, illetve a szükséges állategészségügyi bizonyítványokra vonatkozó feltételek megállapításáról (HL L 175., 2010.7.10., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2020/2235 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos állat- és árukategóriákat tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi, hatósági és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 599/2004/EK rendelet, a 636/2014/EU és az (EU) 2019/628 végrehajtási rendelet, a 98/68/EK irányelv, továbbá a 2000/572/EK, a 2003/779/EK és a 2007/240/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 442., 2020.12.30., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

7

(8)  A Bizottság 2073/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.).

8

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet I–XIX., XXI. és XXII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következő ponttal egészül ki:






  „12. | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban a II–XXII. melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következő ponttal egészül ki:

„12.

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban a II–XXII. melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.”

| 2. | A II. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:














  „GB

  Egyesült Királyság | GB-1 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | BOV-X | | BRU, EBL | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juh- és kecskefélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | OV/CAP-X,
  OV/CAP-Y | | BRU | | | |
| Sertésfélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | SUI-X,
  SUI-Y | | ADV | | | |
| Tevefélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | CAM-CER | | | | | |
| Szarvasfélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | CAM-CER | | | | | |
| Egyéb patások | Továbbtartásra szánt állatok1 | RUM, RHINO, HIPPO | | | | | |
| GB-2 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | BOV-X | | TB, BRU, EBL | | | |
| Juh- és kecskefélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | OV/CAP-X,
  OV/CAP-Y | | BRU | | | |
| Sertésfélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | SUI-X,
  SUI-Y | | ADV | | | |
| Tevefélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | CAM-CER | | | | | |
| Szarvasfélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | CAM-CER | | | | | |
| Egyéb patások | Továbbtartásra szánt állatok1 | RUM, RHINO, HIPPO | | | | | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | BOV-X | | | | | |
| Juh- és kecskefélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | OV/CAP-X | | BRU | | | |
| Sertésfélék | Továbbtartásra szánt állatok1 | SUI-X | | ADV | | | |
| Egyéb patások | Továbbtartásra szánt állatok1 | RUM, RHINO, HIPPO” | | | | | |

2.

A II. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-1

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra szánt állatok1

BOV-X

BRU, EBL

Juh- és kecskefélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

OV/CAP-X,

OV/CAP-Y

BRU

Sertésfélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

SUI-X,

SUI-Y

ADV

Tevefélék

Továbbtartásra szánt állatok1

CAM-CER

Szarvasfélék

Továbbtartásra szánt állatok1

CAM-CER

Egyéb patások

Továbbtartásra szánt állatok1

RUM, RHINO, HIPPO

GB-2

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra szánt állatok1

BOV-X

TB, BRU, EBL

Juh- és kecskefélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

OV/CAP-X,

OV/CAP-Y

BRU

Sertésfélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

SUI-X,

SUI-Y

ADV

Tevefélék

Továbbtartásra szánt állatok1

CAM-CER

Szarvasfélék

Továbbtartásra szánt állatok1

CAM-CER

Egyéb patások

Továbbtartásra szánt állatok1

RUM, RHINO, HIPPO

GG

Guernsey

GG-0

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra szánt állatok1

BOV-X

Juh- és kecskefélék

Továbbtartásra szánt állatok1

OV/CAP-X

BRU

Sertésfélék

Továbbtartásra szánt állatok1

SUI-X

ADV

Egyéb patások

Továbbtartásra szánt állatok1

RUM, RHINO, HIPPO”

| b) | az 1. részben a táblázat a Grönlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:














  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | BOV-X,
  BOV-Y | | TB, BRU, EBL | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juh- és kecskefélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | OV/CAP-X,
  OV/CAP-Y | | BRU” | | | |

b)

az 1. részben a táblázat a Grönlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

BOV-X,

BOV-Y

TB, BRU, EBL

Juh- és kecskefélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

OV/CAP-X,

OV/CAP-Y

BRU”

| c) | az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:














  „JE

  Jersey | JE-0 | Szarvasmarhafélék | Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok | BOV-X,
  BOV-Y | | EBL” | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

Szarvasmarhafélék

Továbbtartásra1 és vágásra szánt állatok

BOV-X,

BOV-Y

EBL”

| d) | a 2. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „2. RÉSZ

  Az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott harmadik országok vagy területek körzeteinek leírása









  Név (harmadik ország vagy terület) | Kód (körzet) | A körzet leírása |
| --- | --- | --- | --- |
| Egyesült Királyság | GB-1 | Anglia és Wales |
| GB-2 | Skócia” |

d)

a 2. rész helyébe a következő szöveg lép:

„2. RÉSZ

Az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott harmadik országok vagy területek körzeteinek leírása

Név (harmadik ország vagy terület)

Kód (körzet)

A körzet leírása

Egyesült Királyság

GB-1

Anglia és Wales

GB-2

Skócia”

| 3. | A III. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Falkland-szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:









  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | CONFINED-RUM, CONFINED-SUI, CONFINED-TRE, CONFINED-HIPPO | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GG

  Guernsey | GG-0 | CONFINED-RUM, CONFINED-SUI, CONFINED-TRE, CONFINED-HIPPO” | | |

3.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Falkland-szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

CONFINED-RUM, CONFINED-SUI, CONFINED-TRE, CONFINED-HIPPO

GG

Guernsey

GG-0

CONFINED-RUM, CONFINED-SUI, CONFINED-TRE, CONFINED-HIPPO”

| b) | az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:









  „IM

  Man-sziget | IM-0 | CONFINED-RUM, CONFINED-SUI, CONFINED-TRE, CONFINED-HIPPO” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

CONFINED-RUM, CONFINED-SUI, CONFINED-TRE, CONFINED-HIPPO”

| c) | az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:









  „JE

  Jersey | JE-0 | CONFINED-RUM, CONFINED-SUI, CONFINED-TRE, CONFINED-HIPPO” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

CONFINED-RUM, CONFINED-SUI, CONFINED-TRE, CONFINED-HIPPO”

| 4. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Falkland-szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:













  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | A | Törzskönyvezett lovak; törzskönyvezett lófélék; egyéb, nem vágásra szánt lófélék; vágásra szánt lófélék | EQUI-X,
  EQUI-TRANSIT-X,
  EQUI-Y,
  EQUI-TRANSIT-Y,
  EQUI-RE-ENTRY-30,
  EQUI-RE-ENTRY-90-COMP,
  EQUI-RE-ENTRY-90-RACE | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GG

  Guernsey | GG-0 | A | Törzskönyvezett lovak; törzskönyvezett lófélék; egyéb, nem vágásra szánt lófélék | EQUI-X,
  EQUI-TRANSIT-X,
  EQUI-RE-ENTRY-30,
  EQUI-RE-ENTRY-90-COMP,
  EQUI-RE-ENTRY-90-RACE” | | | | |

4.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Falkland-szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

A

Törzskönyvezett lovak; törzskönyvezett lófélék; egyéb, nem vágásra szánt lófélék; vágásra szánt lófélék

EQUI-X,

EQUI-TRANSIT-X,

EQUI-Y,

EQUI-TRANSIT-Y,

EQUI-RE-ENTRY-30,

EQUI-RE-ENTRY-90-COMP,

EQUI-RE-ENTRY-90-RACE

GG

Guernsey

GG-0

A

Törzskönyvezett lovak; törzskönyvezett lófélék; egyéb, nem vágásra szánt lófélék

EQUI-X,

EQUI-TRANSIT-X,

EQUI-RE-ENTRY-30,

EQUI-RE-ENTRY-90-COMP,

EQUI-RE-ENTRY-90-RACE”

| b) | az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:













  „IM

  Man-sziget | IM-0 | A | Törzskönyvezett lovak; törzskönyvezett lófélék; egyéb, nem vágásra szánt lófélék | EQUI-X,
  EQUI-TRANSIT-X,
  EQUI-RE-ENTRY-30,
  EQUI-RE-ENTRY-90-COMP,
  EQUI-RE-ENTRY-90-RACE” | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

A

Törzskönyvezett lovak; törzskönyvezett lófélék; egyéb, nem vágásra szánt lófélék

EQUI-X,

EQUI-TRANSIT-X,

EQUI-RE-ENTRY-30,

EQUI-RE-ENTRY-90-COMP,

EQUI-RE-ENTRY-90-RACE”

| c) | az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:













  „JE

  Jersey | JE-0 | A | Törzskönyvezett lovak; törzskönyvezett lófélék; egyéb, nem vágásra szánt lófélék | EQUI-X,
  EQUI-TRANSIT-X,
  EQUI-RE-ENTRY-30,
  EQUI-RE-ENTRY-90-COMP,
  EQUI-RE-ENTRY-90-RACE” | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

A

Törzskönyvezett lovak; törzskönyvezett lófélék; egyéb, nem vágásra szánt lófélék

EQUI-X,

EQUI-TRANSIT-X,

EQUI-RE-ENTRY-30,

EQUI-RE-ENTRY-90-COMP,

EQUI-RE-ENTRY-90-RACE”

| 5. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Specifikus kórokozóktól mentes tojás | SPF | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-1 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N | | | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N | | | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N | | | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N | | | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N | | | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N | | | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N | | | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N | | | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N | | | |
| GB-2 | | | | | | |
| GB-2.1 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| GB-2.2 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| GB-2.3 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| GB-2.4 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| GB-2.5 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| | GB-2.6 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| GB-2.7 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| GB-2.8 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| GB-2.9 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| GB-2.10 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| GB-2.11 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| GB-2.12 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| GB-2.13 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| GB-2.14 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása | HE-LT20 | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N | | | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N” | | | |

5.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Specifikus kórokozóktól mentes tojás

SPF

GB-1

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N

GB-2

GB-2.1

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

GB-2.2

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

GB-2.3

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

GB-2.4

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

GB-2.5

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

GB-2.6

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

GB-2.7

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

GB-2.8

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

GB-2.9

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

GB-2.10

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

GB-2.11

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

GB-2.12

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

GB-2.13

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.1.27.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.1.27.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.1.27.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.1.27.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.1.27.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.1.27.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.1.27.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.1.27.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.1.27.

GB-2.14

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P2

2021.2.8.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P2

2021.2.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P2

2021.2.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P2

2021.2.8.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P2

2021.2.8.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P2

2021.2.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P2

2021.2.8.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P2

2021.2.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi 20 darabnál kevesebb keltetőtojása

HE-LT20

N, P2

2021.2.8.

GG

Guernsey

GG-0

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N”

| b) | a 2. részben a táblázat a Kanada körzeteire vonatkozó leírások után a következő leírásokkal egészül ki:







  „Egyesült Királyság | GB-1 | Az Egyesült Királyság egész területe, a GB-2 terület kivételével |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2 | Az Egyesült Királyság következő területei: |
| GB-2.1 | North Yorkshire megye:
  az N54.30 és a W1.47 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.2 | North Yorkshire megye:
  az N54.29 és a W1.45 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.3 | Norfolk megye:
  az N52.49 és az E0.95 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.4 | Norfolk megye:
  az N52.72 és az E0.15 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.5 | Derbyshire megye:
  az N52.93 és a W1.57 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.6 | North Yorkshire megye:
  az N54.37 és a W2.16 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.7 | Orkney-szigetek:
  az N59.28 és a W2.44 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.8 | Dorset megye:
  az N51.06 és a W2.27 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.9 | Norfolk megye:
  az N52.52 és az E0.96 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.10 | Norfolk megye:
  az N52.52 és az E0.95 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.11 | Norfolk megye:
  az N52.53 és az E0.66 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10,4 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.12 | Devon megye:
  az N50.70 és a W3.36 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.13 | Amlwch közelében, Isle of Anglesey, Wales:
  az N53.38 és a W4.30 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.14 | Redcar közelében, Redcar and Cleveland, Anglia:
  az N54.57 és a W1.07 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület” |

b)

a 2. részben a táblázat a Kanada körzeteire vonatkozó leírások után a következő leírásokkal egészül ki:

„Egyesült Királyság

GB-1

Az Egyesült Királyság egész területe, a GB-2 terület kivételével

GB-2

Az Egyesült Királyság következő területei:

GB-2.1

North Yorkshire megye:

az N54.30 és a W1.47 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.2

North Yorkshire megye:

az N54.29 és a W1.45 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.3

Norfolk megye:

az N52.49 és az E0.95 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.4

Norfolk megye:

az N52.72 és az E0.15 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.5

Derbyshire megye:

az N52.93 és a W1.57 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.6

North Yorkshire megye:

az N54.37 és a W2.16 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.7

Orkney-szigetek:

az N59.28 és a W2.44 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.8

Dorset megye:

az N51.06 és a W2.27 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.9

Norfolk megye:

az N52.52 és az E0.96 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.10

Norfolk megye:

az N52.52 és az E0.95 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.11

Norfolk megye:

az N52.53 és az E0.66 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10,4 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.12

Devon megye:

az N50.70 és a W3.36 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.13

Amlwch közelében, Isle of Anglesey, Wales:

az N53.38 és a W4.30 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.14

Redcar közelében, Redcar and Cleveland, Anglia:

az N54.57 és a W1.07 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület”

| 6. | A VI. melléklet 1. részében a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:













  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Fogságban tartott madarak | CAPTIVE-BIRDS | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Fogságban tartott madarak keltetőtojása | HE-CAPTIVE-BIRDS” | | | | | |

6.

A VI. melléklet 1. részében a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Fogságban tartott madarak

CAPTIVE-BIRDS

Fogságban tartott madarak keltetőtojása

HE-CAPTIVE-BIRDS”

| 7. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Costa Ricára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Méhanyák és poszméhek | QUE, BBEE | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Méhanyák és poszméhek | QUE, BBEE” | | | | |

7.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Costa Ricára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Méhanyák és poszméhek

QUE, BBEE

GG

Guernsey

GG-0

Méhanyák és poszméhek

QUE, BBEE”

| b) | az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:












  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Méhanyák és poszméhek | QUE, BBEE | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JE

  Jersey | JE-0 | Méhanyák és poszméhek | QUE, BBEE” | | | | |

b)

az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Méhanyák és poszméhek

QUE, BBEE

JE

Jersey

JE-0

Méhanyák és poszméhek

QUE, BBEE”

| 8. | A VIII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Feröer szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelmi célokra | DOCAFE | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelmi célokra | DOCAFE” | | | | |

8.

A VIII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Feröer szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelmi célokra

DOCAFE

GG

Guernsey

GG-0

Kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelmi célokra

DOCAFE”

| b) | az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:












  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelmi célokra | DOCAFE” | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelmi célokra

DOCAFE”

| c) | az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:












  „JE

  Jersey | JE-0 | Kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelmi célokra | DOCAFE” | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

Kutyák, macskák és vadászgörények kereskedelmi célokra

DOCAFE”

| 9. | A IX. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:










  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Sperma | BOV-SEM-A-ENTRY
  BOV-SEM-B-ENTRY
  BOV-SEM-C-ENTRY
  BOV-GP-PROCESSING-ENTRY
  BOV-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | BOV-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  BOV-in-vivo-EMB-B-ENTRY
  BOV-in-vitro-EMB-C-ENTRY
  BOV-in-vitro-EMB-D-ENTRY
  BOV-GP-PROCESSING-ENTRY
  BOV-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Sperma | BOV-SEM-A-ENTRY
  BOV-SEM-B-ENTRY
  BOV-SEM-C-ENTRY
  BOV-GP-PROCESSING-ENTRY
  BOV-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | BOV-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  BOV-in-vivo-EMB-B-ENTRY
  BOV-in-vitro-EMB-C-ENTRY
  BOV-in-vitro-EMB-D-ENTRY
  BOV-GP-PROCESSING-ENTRY
  BOV-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

9.

A IX. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Sperma

BOV-SEM-A-ENTRY

BOV-SEM-B-ENTRY

BOV-SEM-C-ENTRY

BOV-GP-PROCESSING-ENTRY

BOV-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

BOV-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

BOV-in-vivo-EMB-B-ENTRY

BOV-in-vitro-EMB-C-ENTRY

BOV-in-vitro-EMB-D-ENTRY

BOV-GP-PROCESSING-ENTRY

BOV-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

GG

Guernsey

GG-0

Sperma

BOV-SEM-A-ENTRY

BOV-SEM-B-ENTRY

BOV-SEM-C-ENTRY

BOV-GP-PROCESSING-ENTRY

BOV-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

BOV-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

BOV-in-vivo-EMB-B-ENTRY

BOV-in-vitro-EMB-C-ENTRY

BOV-in-vitro-EMB-D-ENTRY

BOV-GP-PROCESSING-ENTRY

BOV-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| b) | az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:










  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Sperma | BOV-SEM-A-ENTRY
  BOV-SEM-B-ENTRY
  BOV-SEM-C-ENTRY
  BOV-GP-PROCESSING-ENTRY
  BOV-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | BOV-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  BOV-in-vivo-EMB-B-ENTRY
  BOV-in-vitro-EMB-C-ENTRY
  BOV-in-vitro-EMB-D-ENTRY
  BOV-GP-PROCESSING-ENTRY
  BOV-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Sperma | BOV-SEM-A-ENTRY
  BOV-SEM-B-ENTRY
  BOV-SEM-C-ENTRY
  BOV-GP-PROCESSING-ENTRY
  BOV-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | BOV-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  BOV-in-vivo-EMB-B-ENTRY
  BOV-in-vitro-EMB-C-ENTRY
  BOV-in-vitro-EMB-D-ENTRY
  BOV-GP-PROCESSING-ENTRY
  BOV-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

b)

az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Sperma

BOV-SEM-A-ENTRY

BOV-SEM-B-ENTRY

BOV-SEM-C-ENTRY

BOV-GP-PROCESSING-ENTRY

BOV-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

BOV-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

BOV-in-vivo-EMB-B-ENTRY

BOV-in-vitro-EMB-C-ENTRY

BOV-in-vitro-EMB-D-ENTRY

BOV-GP-PROCESSING-ENTRY

BOV-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

JE

Jersey

JE-0

Sperma

BOV-SEM-A-ENTRY

BOV-SEM-B-ENTRY

BOV-SEM-C-ENTRY

BOV-GP-PROCESSING-ENTRY

BOV-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

BOV-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

BOV-in-vivo-EMB-B-ENTRY

BOV-in-vitro-EMB-C-ENTRY

BOV-in-vitro-EMB-D-ENTRY

BOV-GP-PROCESSING-ENTRY

BOV-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| c) | a 3. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „3. RÉSZ

  Az 1. részben szereplő táblázat 5. oszlopában hivatkozott konkrét feltételek








  A 2021. január 1. előtti időszak | A 2021. január 1. előtt gyűjtött vagy előállított, feldolgozott és tárolt spermának, petesejteknek és embrióknak az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott körzetből az Unióba történő beléptetéséhez használandó bizonyítványmintákat az (EU) 2021/403 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) I. mellékletének 24., 25., 27., 28. és 29. fejezete tartalmazza. |
| --- | --- | --- |

c)

a 3. rész helyébe a következő szöveg lép:

„3. RÉSZ

Az 1. részben szereplő táblázat 5. oszlopában hivatkozott konkrét feltételek

A 2021. január 1. előtti időszak

A 2021. január 1. előtt gyűjtött vagy előállított, feldolgozott és tárolt spermának, petesejteknek és embrióknak az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott körzetből az Unióba történő beléptetéséhez használandó bizonyítványmintákat az (EU) 2021/403 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) I. mellékletének 24., 25., 27., 28. és 29. fejezete tartalmazza.

| 10. | A X. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:










  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Sperma | OV/CAP-SEM-A-ENTRY
  OV/CAP-SEM-B-ENTRY
  OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY
  OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | OV/CAP-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  OV/CAP-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY
  OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| GG
  Guernsey | GG-0 | Sperma | OV/CAP-SEM-A-ENTRY
  OV/CAP-SEM-B-ENTRY
  OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY
  OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | OV/CAP-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  OV/CAP-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY
  OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

10.

A X. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Sperma

OV/CAP-SEM-A-ENTRY

OV/CAP-SEM-B-ENTRY

OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY

OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

OV/CAP-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

OV/CAP-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY

OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

GG

Guernsey

GG-0

Sperma

OV/CAP-SEM-A-ENTRY

OV/CAP-SEM-B-ENTRY

OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY

OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

OV/CAP-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

OV/CAP-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY

OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| b) | az 1. részben a táblázat a Grönlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:










  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Sperma | OV/CAP-SEM-A-ENTRY
  OV/CAP-SEM-B-ENTRY
  OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY
  OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | OV/CAP-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  OV/CAP-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY
  OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

b)

az 1. részben a táblázat a Grönlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Sperma

OV/CAP-SEM-A-ENTRY

OV/CAP-SEM-B-ENTRY

OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY

OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

OV/CAP-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

OV/CAP-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY

OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| c) | az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:










  „JE

  Jersey | JE-0 | Sperma | OV/CAP-SEM-A-ENTRY
  OV/CAP-SEM-B-ENTRY
  OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY
  OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | OV/CAP-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  OV/CAP-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY
  OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

c)

az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

Sperma

OV/CAP-SEM-A-ENTRY

OV/CAP-SEM-B-ENTRY

OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY

OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

OV/CAP-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

OV/CAP-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

OV/CAP-GP-PROCESSING-ENTRY

OV/CAP-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| d) | a 3. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „3. RÉSZ

  Az 1. részben szereplő táblázat 5. oszlopában hivatkozott konkrét feltételek








  A 2021. január 1. előtti időszak | A 2021. január 1. előtt gyűjtött vagy előállított, feldolgozott és tárolt spermának, petesejteknek és embrióknak az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott körzetből az Unióba történő beléptetéséhez használandó bizonyítványmintákat az (EU) 2021/403 végrehajtási rendelet I. mellékletének 31. és 32., valamint 34–37. fejezete tartalmazza” |
| --- | --- | --- |

d)

a 3. rész helyébe a következő szöveg lép:

„3. RÉSZ

Az 1. részben szereplő táblázat 5. oszlopában hivatkozott konkrét feltételek

A 2021. január 1. előtti időszak

A 2021. január 1. előtt gyűjtött vagy előállított, feldolgozott és tárolt spermának, petesejteknek és embrióknak az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott körzetből az Unióba történő beléptetéséhez használandó bizonyítványmintákat az (EU) 2021/403 végrehajtási rendelet I. mellékletének 31. és 32., valamint 34–37. fejezete tartalmazza”

| 11. | A XI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Svájcra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:










  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Sperma | POR-SEM-A-ENTRY
  POR-SEM-B-ENTRY
  POR-GP-PROCESSING-ENTRY
  POR-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | POR-OOCYTES-EMB-ENTRY
  POR-GP-PROCESSING-ENTRY
  POR-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Sperma | POR-SEM-A-ENTRY
  POR-SEM-B-ENTRY
  POR-GP-PROCESSING-ENTRY
  POR-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | POR-OOCYTES-EMB-ENTRY
  POR-GP-PROCESSING-ENTRY
  POR-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| IM

  Man-sziget | IM-0 | Sperma | POR-SEM-A-ENTRY
  POR-SEM-B-ENTRY
  POR-GP-PROCESSING-ENTRY
  POR-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | POR-OOCYTES-EMB-ENTRY
  POR-GP-PROCESSING-ENTRY
  POR-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Sperma | POR-SEM-A-ENTRY
  POR-SEM-B-ENTRY
  POR-GP-PROCESSING-ENTRY
  POR-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | POR-OOCYTES-EMB-ENTRY
  POR-GP-PROCESSING-ENTRY
  POR-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

11.

A XI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Svájcra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Sperma

POR-SEM-A-ENTRY

POR-SEM-B-ENTRY

POR-GP-PROCESSING-ENTRY

POR-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

POR-OOCYTES-EMB-ENTRY

POR-GP-PROCESSING-ENTRY

POR-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

GG

Guernsey

GG-0

Sperma

POR-SEM-A-ENTRY

POR-SEM-B-ENTRY

POR-GP-PROCESSING-ENTRY

POR-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

POR-OOCYTES-EMB-ENTRY

POR-GP-PROCESSING-ENTRY

POR-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

IM

Man-sziget

IM-0

Sperma

POR-SEM-A-ENTRY

POR-SEM-B-ENTRY

POR-GP-PROCESSING-ENTRY

POR-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

POR-OOCYTES-EMB-ENTRY

POR-GP-PROCESSING-ENTRY

POR-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

JE

Jersey

JE-0

Sperma

POR-SEM-A-ENTRY

POR-SEM-B-ENTRY

POR-GP-PROCESSING-ENTRY

POR-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

POR-OOCYTES-EMB-ENTRY

POR-GP-PROCESSING-ENTRY

POR-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| b) | a 3. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „3. RÉSZ

  Az 1. részben szereplő táblázat 5. oszlopában hivatkozott konkrét feltételek







  A 2021. január 1. előtti időszak | A 2021. január 1. előtt gyűjtött vagy előállított, feldolgozott és tárolt spermának, petesejteknek és embrióknak az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott körzetből az Unióba történő beléptetéséhez használandó bizonyítványmintákat az (EU) 2021/403 végrehajtási rendelet I. mellékletének 39., valamint 41–44. fejezete tartalmazza” |
| --- | --- | --- |

b)

a 3. rész helyébe a következő szöveg lép:

„3. RÉSZ

Az 1. részben szereplő táblázat 5. oszlopában hivatkozott konkrét feltételek

A 2021. január 1. előtti időszak

A 2021. január 1. előtt gyűjtött vagy előállított, feldolgozott és tárolt spermának, petesejteknek és embrióknak az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott körzetből az Unióba történő beléptetéséhez használandó bizonyítványmintákat az (EU) 2021/403 végrehajtási rendelet I. mellékletének 39., valamint 41–44. fejezete tartalmazza”

| 12. | a XII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Svájcra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:











  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Törzskönyvezett lovak | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Törzskönyvezett lófélék | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Egyéb, nem vágásra szánt lófélék | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Törzskönyvezett lovak | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Törzskönyvezett lófélék | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Egyéb, nem vágásra szánt lófélék | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

12.

a XII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Svájcra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Törzskönyvezett lovak

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Törzskönyvezett lófélék

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Egyéb, nem vágásra szánt lófélék

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

GG

Guernsey

GG-0

Törzskönyvezett lovak

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Törzskönyvezett lófélék

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Egyéb, nem vágásra szánt lófélék

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| b) | az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:











  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Törzskönyvezett lovak | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Törzskönyvezett lófélék | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Egyéb, nem vágásra szánt lófélék | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

b)

az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Törzskönyvezett lovak

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Törzskönyvezett lófélék

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Egyéb, nem vágásra szánt lófélék

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| c) | az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:











  „JE

  Jersey | JE-0 | Törzskönyvezett lovak | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Törzskönyvezett lófélék | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Egyéb, nem vágásra szánt lófélék | Sperma | EQUI-SEMEN-A-ENTRY
  EQUI-SEMEN-B-ENTRY
  EQUI-SEMEN-C-ENTRY
  EQUI-SEMEN-D-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak | |
| Petesejtek és embriók | EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY
  EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY
  EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY
  EQUI-GP-STORAGE-ENTRY | A 2021. január 1. előtti időszak” | |

c)

az 1. részben a táblázat az Izlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

Törzskönyvezett lovak

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Törzskönyvezett lófélék

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Egyéb, nem vágásra szánt lófélék

Sperma

EQUI-SEMEN-A-ENTRY

EQUI-SEMEN-B-ENTRY

EQUI-SEMEN-C-ENTRY

EQUI-SEMEN-D-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak

Petesejtek és embriók

EQUI-OOCYTES-EMB-A-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-B-ENTRY

EQUI-OOCYTES-EMB-C-ENTRY

EQUI-GP-PROCESSING-ENTRY

EQUI-GP-STORAGE-ENTRY

A 2021. január 1. előtti időszak”

| d) | a 3. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „3. RÉSZ

  Az 1. részben szereplő táblázat 6. oszlopában hivatkozott konkrét feltételek








  A 2021. január 1. előtti időszak | A 2021. január 1. előtt gyűjtött vagy előállított, feldolgozott és tárolt spermának, petesejteknek és embrióknak az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott körzetből az Unióba történő beléptetéséhez használandó bizonyítványmintákat az (EU) 2021/403 végrehajtási rendelet I. mellékletének 46., 47. és 48., valamint 50–54. fejezete tartalmazza” |
| --- | --- | --- |

d)

a 3. rész helyébe a következő szöveg lép:

„3. RÉSZ

Az 1. részben szereplő táblázat 6. oszlopában hivatkozott konkrét feltételek

A 2021. január 1. előtti időszak

A 2021. január 1. előtt gyűjtött vagy előállított, feldolgozott és tárolt spermának, petesejteknek és embrióknak az 1. részben szereplő táblázat 2. oszlopában hivatkozott körzetből az Unióba történő beléptetéséhez használandó bizonyítványmintákat az (EU) 2021/403 végrehajtási rendelet I. mellékletének 46., 47. és 48., valamint 50–54. fejezete tartalmazza”

| 13. | A XIII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Falkland-szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Szarvasmarhafélék | BOV, RUM-MSM | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juh- és kecskefélék | OVI, RUM-MSM | | | | |
| Sertésfélék | POR, SUI-MSM | | | | |
| Tenyésztett vad patások | RUF, SUF, RUM-MSM, SUI-MSM | | | | |
| Vadon élő patások | RUW, SUW” | | | | |

13.

A XIII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Falkland-szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Szarvasmarhafélék

BOV, RUM-MSM

Juh- és kecskefélék

OVI, RUM-MSM

Sertésfélék

POR, SUI-MSM

Tenyésztett vad patások

RUF, SUF, RUM-MSM, SUI-MSM

Vadon élő patások

RUW, SUW”

| b) | az 1. részben a táblázat a Hondurasra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:












  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Szarvasmarhafélék | BOV, RUM-MSM | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Juh- és kecskefélék | OVI, RUM-MSM | | | | |
| Sertésfélék | POR, SUI-MSM” | | | | |

b)

az 1. részben a táblázat a Hondurasra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Szarvasmarhafélék

BOV, RUM-MSM

Juh- és kecskefélék

OVI, RUM-MSM

Sertésfélék

POR, SUI-MSM”

| 14. | A XIV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. részben a táblázat a Kínára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-1 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N | | | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | | | | |
| GB-2 | | | | | | |
| GB-2.1 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.6. |
| GB-2.2 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.8. |
| GB-2.3 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.10. |
| GB-2.4 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.11. |
| GB-2.5 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.17. |
| GB-2.6 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.19. |
| GB-2.7 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| GB-2.8 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.20. |
| GB-2.9 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.23. |
| GB-2.10 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.28. |
| GB-2.11 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.2.7. |
| GB-2.12 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31. |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.1. | 2021.1.31.” |
| GB-2.13 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.1.27. | |
| GB-2.14 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P2 | | 2021.2.8. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P2 | | 2021.2.8. | |

14.

A XIV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. részben a táblázat a Kínára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-1

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

GB-2

GB-2.1

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.6.

GB-2.2

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.8.

GB-2.3

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.10.

GB-2.4

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.11.

GB-2.5

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.17.

GB-2.6

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.19.

GB-2.7

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

GB-2.8

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.20.

GB-2.9

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.23.

GB-2.10

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.28.

GB-2.11

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.2.7.

GB-2.12

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.1.

2021.1.31.”

GB-2.13

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.1.27.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.1.27.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.1.27.

GB-2.14

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P2

2021.2.8.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P2

2021.2.8.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P2

2021.2.8.

| b) | a 2. részben a táblázat a Kína körzetére vonatkozó leírás után a következő leírásokkal egészül ki:







  „Egyesült Királyság | GB-1 | Az Egyesült Királyság egésze, kivéve a GB-2 terület |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2 | Az Egyesült Királyságnak az V. melléklet 2. részében a GB-2 kódnál leírt körzetei” |

b)

a 2. részben a táblázat a Kína körzetére vonatkozó leírás után a következő leírásokkal egészül ki:

„Egyesült Királyság

GB-1

Az Egyesült Királyság egésze, kivéve a GB-2 terület

GB-2

Az Egyesült Királyságnak az V. melléklet 2. részében a GB-2 kódnál leírt körzetei”

| 15. | A XV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben, az A. szakaszban a táblázat az Etiópiára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:


















  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | A | A | A | A | A | A | A | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | MPNT**


  MPST | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT**


  MPST | |
| GB-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT**


  MPST” | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | | |

15.

A XV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben, az A. szakaszban a táblázat az Etiópiára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

A

A

A

A

A

A

A

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

MPNT**

MPST

GB-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT**

MPST

GB-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT**

MPST”

GG

Guernsey

GG-0

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

| b) | az 1. részben, az A. szakaszban a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:


















  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Nem engedélyezett | A | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | MPNT**


  MPST” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

az 1. részben, az A. szakaszban a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Nem engedélyezett

A

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

MPNT**

MPST”

| c) | az 1. részben, az A. szakaszban a táblázat az Indiára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:


















  „JE

  Jersey | JE-0 | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett | Nem engedélyezett” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

az 1. részben, az A. szakaszban a táblázat az Indiára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett

Nem engedélyezett”

| d) | a 2. részben a táblázat a Kína körzetére vonatkozó leírás után a következő leírásokkal egészül ki:







  „Egyesült Királyság | GB-1 | Az Egyesült Királyság egésze, kivéve a GB-2 terület |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2 | Az Egyesült Királyságnak az V. melléklet 2. részében a GB-2 kódnál leírt körzetei” |

d)

a 2. részben a táblázat a Kína körzetére vonatkozó leírás után a következő leírásokkal egészül ki:

„Egyesült Királyság

GB-1

Az Egyesült Királyság egésze, kivéve a GB-2 terület

GB-2

Az Egyesült Királyságnak az V. melléklet 2. részében a GB-2 kódnál leírt körzetei”

| 16. | A XVI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Kolumbiára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:










  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Patások és baromfi | CAS | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Patások és baromfi | CAS | | |
| IM

  Man-sziget | IM-0 | Patások és baromfi | CAS” | | |

16.

A XVI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Kolumbiára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Patások és baromfi

CAS

GG

Guernsey

GG-0

Patások és baromfi

CAS

IM

Man-sziget

IM-0

Patások és baromfi

CAS”

| b) | az 1. részben a táblázat az Indiára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:










  „JE

  Jersey | JE-0 | Patások és baromfi | CAS” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

az 1. részben a táblázat az Indiára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

Patások és baromfi

CAS”

| 17. | A XVII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Patások | MILK-RM, MILK-RMP/NT, COLOSTRUM, COLOSTRUM-BP, DAIRY-PRODUCTS-PT | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GG

  Guernsey | GE-0 | Patások | MILK-RM, MILK-RMP/NT, COLOSTRUM, COLOSTRUM-BP, DAIRY-PRODUCTS-PT” | | | | |

17.

A XVII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Chilére vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Patások

MILK-RM, MILK-RMP/NT, COLOSTRUM, COLOSTRUM-BP, DAIRY-PRODUCTS-PT

GG

Guernsey

GE-0

Patások

MILK-RM, MILK-RMP/NT, COLOSTRUM, COLOSTRUM-BP, DAIRY-PRODUCTS-PT”

| b) | az 1. részben a táblázat a Grönlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:












  „JE

  Jersey | JE-0 | Patások | MILK-RM, MILK-RMP/NT, COLOSTRUM, COLOSTRUM-BP, DAIRY-PRODUCTS-PT” | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

az 1. részben a táblázat a Grönlandra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„JE

Jersey

JE-0

Patások

MILK-RM, MILK-RMP/NT, COLOSTRUM, COLOSTRUM-BP, DAIRY-PRODUCTS-PT”

| 18. | A XVIII. melléklet 1. részében a táblázat a Mauritiusra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:









  „MX

  Mexikó | MX-0 | Patások | DAIRY-PRODUCTS-ST | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NA

  Namíbia | NA-0 | Patások | DAIRY-PRODUCTS-ST | |
| NI

  Nicaragua | NI-0 | Patások | DAIRY-PRODUCTS-ST | |
| PA

  Panama | PA-0 | Patások | DAIRY-PRODUCTS-ST | |
| PY

  Paraguay | PY-0 | Patások | DAIRY-PRODUCTS-ST | |
| RU

  Oroszország | RU-0 | Patások | DAIRY-PRODUCTS-ST | |
| SG

  Szingapúr | SG-0 | Patások | DAIRY-PRODUCTS-ST” | |

18.

A XVIII. melléklet 1. részében a táblázat a Mauritiusra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„MX

Mexikó

MX-0

Patások

DAIRY-PRODUCTS-ST

NA

Namíbia

NA-0

Patások

DAIRY-PRODUCTS-ST

NI

Nicaragua

NI-0

Patások

DAIRY-PRODUCTS-ST

PA

Panama

PA-0

Patások

DAIRY-PRODUCTS-ST

PY

Paraguay

PY-0

Patások

DAIRY-PRODUCTS-ST

RU

Oroszország

RU-0

Patások

DAIRY-PRODUCTS-ST

SG

Szingapúr

SG-0

Patások

DAIRY-PRODUCTS-ST”

| 19. | A XIX. melléklet 1. részében a táblázat a Kínára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Tojás | E | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tojástermékek | EP” | | | | |

19.

A XIX. melléklet 1. részében a táblázat a Kínára vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzéssel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Tojás

E

Tojástermékek

EP”

| 20. | A XXI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Cook-szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:














  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | Valamennyi jegyzékbe foglalt faj | | | AQUA-ENTRY-ESTAB/RELEASE/OTHER | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FISH-CRUST-HC | A |
| MOL-HC | B |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Valamennyi jegyzékbe foglalt faj | | | AQUA-ENTRY-ESTAB/RELEASE/OTHER | | | | |
| FISH-CRUST-HC | A |
| MOL-HC | B” |

20.

A XXI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Cook-szigetekre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Valamennyi jegyzékbe foglalt faj

AQUA-ENTRY-ESTAB/RELEASE/OTHER

FISH-CRUST-HC

A

MOL-HC

B

GG

Guernsey

GG-0

Valamennyi jegyzékbe foglalt faj

AQUA-ENTRY-ESTAB/RELEASE/OTHER

FISH-CRUST-HC

A

MOL-HC

B”

| b) | az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:














  „IM

  Man-sziget | IM-0 | Valamennyi jegyzékbe foglalt halfaj | | | AQUA-ENTRY-ESTAB/RELEASE/OTHER | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FISH-CRUST-HC | A |
| JE

  Jersey | JE-0 | Valamennyi jegyzékbe foglalt faj | | | AQUA-ENTRY-ESTAB/RELEASE/OTHER | | | | |
| FISH-CRUST-HC | A |
| MOL-HC | B” |

b)

az 1. részben a táblázat az Izraelre vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„IM

Man-sziget

IM-0

Valamennyi jegyzékbe foglalt halfaj

AQUA-ENTRY-ESTAB/RELEASE/OTHER

FISH-CRUST-HC

A

JE

Jersey

JE-0

Valamennyi jegyzékbe foglalt faj

AQUA-ENTRY-ESTAB/RELEASE/OTHER

FISH-CRUST-HC

A

MOL-HC

B”

| c) | a 3. részben a „B” konkrét feltétel helyébe a következő szöveg lép:






  „B | A MOL-HC hatósági bizonyítványminta II.2.4. részének hatálya alá tartozó víziállatoknak és élő víziállatoktól eltérő víziállatoktól származó állati eredetű termékeknek az e melléklet 1. részének 2. oszlopában felsorolt országból, területről, körzetből vagy kompartmentből kell származniuk. Ez az előírás minden esetben az (EU) 2021/405 bizottsági végrehajtási rendelet (*2) sérelme nélkül alkalmazandó.
  Ez a hatósági bizonyítvány kizárólag az emberi fogyasztásra szánt élő víziállatok azon szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére alkalmazható, amelyek esetében teljesülnek a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) III. melléklete VII. szakaszának V. fejezetében foglalt előírások és a 2073/2005/EK bizottsági rendelet (*4) I. melléklete 1. fejezetének 1.17. és 1.25. pontjában megállapított kritériumok. |
| --- | --- | --- |

c)

a 3. részben a „B” konkrét feltétel helyébe a következő szöveg lép:

„B

A MOL-HC hatósági bizonyítványminta II.2.4. részének hatálya alá tartozó víziállatoknak és élő víziállatoktól eltérő víziállatoktól származó állati eredetű termékeknek az e melléklet 1. részének 2. oszlopában felsorolt országból, területről, körzetből vagy kompartmentből kell származniuk. Ez az előírás minden esetben az (EU) 2021/405 bizottsági végrehajtási rendelet (*2) sérelme nélkül alkalmazandó.

Ez a hatósági bizonyítvány kizárólag az emberi fogyasztásra szánt élő víziállatok azon szállítmányainak az Unióba történő beléptetésére alkalmazható, amelyek esetében teljesülnek a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*3) III. melléklete VII. szakaszának V. fejezetében foglalt előírások és a 2073/2005/EK bizottsági rendelet (*4) I. melléklete 1. fejezetének 1.17. és 1.25. pontjában megállapított kritériumok.

| 21. | A XXII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben a táblázat a Belaruszra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-0 | | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*5) hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok | Az Unión belüli mozgatásra vonatkozó bizonyítványminták | Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GG

  Guernsey | GG-0 | | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok | Az Unión belüli mozgatásra vonatkozó bizonyítványminták | Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül | | |
| IM

  Man-sziget | IM-0 | | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok | Az Unión belüli mozgatásra vonatkozó bizonyítványminták | Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül | | |
| JE

  Jersey | JE-0 | | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok | Az Unión belüli mozgatásra vonatkozó bizonyítványminták | Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül | | |

21.

A XXII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben a táblázat a Belaruszra vonatkozó bejegyzés után a következő bejegyzésekkel egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-0

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*5) hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok

Az Unión belüli mozgatásra vonatkozó bizonyítványminták

Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül

GG

Guernsey

GG-0

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok

Az Unión belüli mozgatásra vonatkozó bizonyítványminták

Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül

IM

Man-sziget

IM-0

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok

Az Unión belüli mozgatásra vonatkozó bizonyítványminták

Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül

JE

Jersey

JE-0

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok

Az Unión belüli mozgatásra vonatkozó bizonyítványminták

Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül

| b) | a 3. részben a táblázat az „Oroszországból Oroszországba” bejegyzés sora után a következő konkrét feltétellel egészül ki:






  „Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok valamely tagállamból származó és az Unióba az Egyesült Királyságon vagy annak koronafüggőségein keresztül történő átszállítást követően belépő szállítmányai abban az esetben léptethetők be az Unióba, ha a szállítmányokat az (EU) 2020/2236 bizottsági végrehajtási rendeletben (*6) és az (EU) 2021/403 végrehajtási rendeletben meghatározott, az állatok és a szaporítóanyagok Unión belüli mozgatására vonatkozó bizonyítványmintáknak megfelelő bizonyítvány kíséri. |
| --- | --- | --- |

b)

a 3. részben a táblázat az „Oroszországból Oroszországba” bejegyzés sora után a következő konkrét feltétellel egészül ki:

„Valamely tagállamból másik tagállamokba az Egyesült Királyságon vagy koronafüggőségein keresztül

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatok és szaporítóanyagok valamely tagállamból származó és az Unióba az Egyesült Királyságon vagy annak koronafüggőségein keresztül történő átszállítást követően belépő szállítmányai abban az esetben léptethetők be az Unióba, ha a szállítmányokat az (EU) 2020/2236 bizottsági végrehajtási rendeletben (*6) és az (EU) 2021/403 végrehajtási rendeletben meghatározott, az állatok és a szaporítóanyagok Unión belüli mozgatására vonatkozó bizonyítványmintáknak megfelelő bizonyítvány kíséri.

---

(*1)  A Bizottság (EU) 2021/403 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szárazföldi állatok és szaporítóanyagaik bizonyos kategóriáit tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és tagállamok közötti mozgatására vonatkozó állategészségügyi és állategészségügyi/hatósági bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállításáról, valamint a 2010/470/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 113., 2021.3.31., 1. o.).”

(*2)  A Bizottság (EU) 2021/405 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az egyes emberi fogyasztásra szánt állatok és áruk Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok vagy harmadik országbeli régiók jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 118. o.).

(*3)  Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.).

(*4)  A Bizottság 2073/2005/EK rendelete (2005. november 15.) az élelmiszerek mikrobiológiai kritériumairól (HL L 338., 2005.12.22., 1. o.).”

(*5)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).”;

(*6)  A Bizottság (EU) 2020/2236 végrehajtási rendelete (2020. december 16.) az (EU) 2016/429 és az (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a víziállatokat és bizonyos, víziállatoktól származó állati eredetű termékeket tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére és Unión belüli mozgatására vonatkozó állategészségügyi bizonyítványminták tekintetében történő alkalmazására és az ilyen bizonyítványok hatósági kiállítására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1251/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 442., 2020.12.30., 410. o.).”

---

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/145 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/145

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/635 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 16.)

a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A Tanács az 1256/2008/EK rendelettel (2) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Oroszországból, Thaiföldről és Ukrajnából származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések formája 10,1–90,6 %-os ad valorem vám volt. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1256/2008/EK rendelettel (2) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína), Oroszországból, Thaiföldről és Ukrajnából származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az intézkedések formája 10,1–90,6 %-os ad valorem vám volt.

2

ad valorem

| (2) | A Bizottság hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően az (EU) 2015/110 végrehajtási rendeletével (3) újból végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára, és megszüntette az Ukrajnából érkező behozatalra vonatkozó eljárást. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság hatályvesztési felülvizsgálatot (a továbbiakban: az előző hatályvesztési felülvizsgálat) követően az (EU) 2015/110 végrehajtási rendeletével (3) újból végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára, és megszüntette az Ukrajnából érkező behozatalra vonatkozó eljárást.

3

| (3) | A jelenleg hatályban lévő dömpingellenes vámok mértéke a mintában szereplő oroszországi exportáló gyártóktól érkező behozatalra vonatkozóan 10,1 % és 16,8 %, minden más oroszországi vállalat esetében 20,5 %, az összes kínai exportáló gyártótól érkező behozatalra vonatkozóan 90,6 %, az összes fehéroroszországi exportáló gyártótól érkező behozatalra vonatkozóan pedig 38,1 %. |
| --- | --- |

(3)

A jelenleg hatályban lévő dömpingellenes vámok mértéke a mintában szereplő oroszországi exportáló gyártóktól érkező behozatalra vonatkozóan 10,1 % és 16,8 %, minden más oroszországi vállalat esetében 20,5 %, az összes kínai exportáló gyártótól érkező behozatalra vonatkozóan 90,6 %, az összes fehéroroszországi exportáló gyártótól érkező behozatalra vonatkozóan pedig 38,1 %.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (4) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett (4). |
| --- | --- |

(4)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: a Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett (4).

4

| (5) | A felülvizsgálat kérelmet 2019. október 25-én nyújtotta be a hegesztett acélcsövek európai uniós ágazatának védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes hegesztett vas- és ötvözetlenacél-csövek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A felülvizsgálat kérelmet 2019. október 25-én nyújtotta be a hegesztett acélcsövek európai uniós ágazatának védelmi bizottsága (a továbbiakban: kérelmező) olyan gyártók nevében, amelyek termelése az egyes hegesztett vas- és ötvözetlenacél-csövek teljes uniós gyártásának több mint 25 %-át teszi ki. A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2020. január 24-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megindította a Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatot. A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról értesítést (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(6)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2020. január 24-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint megindította a Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból (a továbbiakban: az érintett országok) származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatot. A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról értesítést (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

5

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (7) | A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2019. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(7)

A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2019. január 1. és 2019. december 31. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2016. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (8) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, szakszervezeteket, az ismert fehéroroszországi, kínai és oroszországi gyártókat és ezen országok hatóságait, az ismert importőröket, a felhasználókat, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, szakszervezeteket, az ismert fehéroroszországi, kínai és oroszországi gyártókat és ezen országok hatóságait, az ismert importőröket, a felhasználókat, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (9) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításakor tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint együttműködést kell kialakítania legalább egy exportáló gyártóval a Fehéroroszország tekintetében megfelelő reprezentatív országban. A Bizottság emellett az Amerikai Egyesült Államok, Dél-Afrika, Dél-Korea, Mexikó, Oroszország, Thaiföld, Törökország és Ukrajna hatóságait is tájékoztatta az eljárás megindításáról, és felkérte az ezekben az országokban működő exportáló gyártókat a részvételre. Az érdekelt feleknek lehetőségük volt észrevételeket tenni és beadványokat benyújtani (lásd a lenti 3.1.2. szakaszt). |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításakor tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint együttműködést kell kialakítania legalább egy exportáló gyártóval a Fehéroroszország tekintetében megfelelő reprezentatív országban. A Bizottság emellett az Amerikai Egyesült Államok, Dél-Afrika, Dél-Korea, Mexikó, Oroszország, Thaiföld, Törökország és Ukrajna hatóságait is tájékoztatta az eljárás megindításáról, és felkérte az ezekben az országokban működő exportáló gyártókat a részvételre. Az érdekelt feleknek lehetőségük volt észrevételeket tenni és beadványokat benyújtani (lásd a lenti 3.1.2. szakaszt).

| (11) | A tájékoztatás után a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy felülvizsgálati kérelmében a kérelmező nem bizonyította megfelelően a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét. |
| --- | --- |

(11)

A tájékoztatás után a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy felülvizsgálati kérelmében a kérelmező nem bizonyította megfelelően a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét.

| (12) | A (6) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott a vizsgálat megindításához. Ezenkívül a 3.1.2. szakaszban és az 5. fejezetben foglaltak szerint a vizsgálat bizonyította a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a Fehéroroszországból érkező behozatal tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

A (6) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a felülvizsgálati kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott a vizsgálat megindításához. Ezenkívül a 3.1.2. szakaszban és az 5. fejezetben foglaltak szerint a vizsgálat bizonyította a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét a Fehéroroszországból érkező behozatal tekintetében.

| (13) | Ezt az érvet ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(13)

Ezt az érvet ezért a Bizottság elutasította.

1.5.1.   Mintavétel

Mintavétel

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.2.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (15) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék becsült uniós össztermelésének mintegy 40 %-át és becsült uniós összértékesítésének 38 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelési és értékesítési volumene alapján választotta ki, megfelelő földrajzi eloszlás biztosítása mellett. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék becsült uniós össztermelésének mintegy 40 %-át és becsült uniós összértékesítésének 38 %-át tette ki.

| (16) | A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a mintával kapcsolatban. A minta tehát az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek a mintával kapcsolatban. A minta tehát az uniós gazdasági ágazatra nézve reprezentatívnak tekinthető.

1.5.3.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (17) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (18) | A kért információkat egyik független importőr sem közölte. Mintavételre ennélfogva nem volt szükség. |
| --- | --- |

(18)

A kért információkat egyik független importőr sem közölte. Mintavételre ennélfogva nem volt szükség.

1.5.4.   Mintavétel az érintett országok exportáló gyártói körében

Mintavétel az érintett országok exportáló gyártói körében

| (19) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportáló gyártót arra kérte, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Fehérorosz Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, valamint az Oroszországi Föderáció Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg olyan egyéb exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban, illetve vegyék fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(19)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, szükséges esetben pedig a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportáló gyártót arra kérte, hogy közölje az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Fehérorosz Köztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, valamint az Oroszországi Föderáció Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy nevezze meg olyan egyéb exportáló gyártókat, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban, illetve vegyék fel velük a kapcsolatot.

| (20) | Három fehéroroszországi exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Mivel kevés gyártó jelentkezett, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség mintavételre. A három exportáló gyártót ezért felkérte az exportáló gyártóknak szóló kérdőív kitöltésére. |
| --- | --- |

(20)

Három fehéroroszországi exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele, hogy felvegyék a mintába. Mivel kevés gyártó jelentkezett, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség mintavételre. A három exportáló gyártót ezért felkérte az exportáló gyártóknak szóló kérdőív kitöltésére.

| (21) | Oroszországból két exportáló gyártó jelentkezett, jelezve, hogy szándékában áll részt venni a vizsgálatban. Mivel csak néhány gyártó jelentkezett, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség mintavételre. A két exportáló gyártót felkérte az exportáló gyártóknak szóló kérdőív kitöltésére. |
| --- | --- |

(21)

Oroszországból két exportáló gyártó jelentkezett, jelezve, hogy szándékában áll részt venni a vizsgálatban. Mivel csak néhány gyártó jelentkezett, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség mintavételre. A két exportáló gyártót felkérte az exportáló gyártóknak szóló kérdőív kitöltésére.

| (22) | Kínából egyetlen gyártó sem nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, a Kínából érkező behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek. |
| --- | --- |

(22)

Kínából egyetlen gyártó sem nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. A kínai gyártók tehát nem működtek együtt, a Kínából érkező behozatalra vonatkozó ténymegállapítások pedig az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények alapján születtek.

1.6.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (23) | A kérdőívek másolatát az ügy kezdeményezésekor elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján. |
| --- | --- |

(23)

A kérdőívek másolatát az ügy kezdeményezésekor elérhetővé tették a Kereskedelmi Főigazgatóság honlapján.

| (24) | A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó és egy uniós forgalmazó küldte vissza kitöltve. |
| --- | --- |

(24)

A kérdőívet a mintában szereplő három uniós gyártó és egy uniós forgalmazó küldte vissza kitöltve.

| (25) | Kitöltött kérdőívek érkeztek még a három együttműködő fehéroroszországi gyártótól, az eljárás megindításakor jelentkező két oroszországi exportáló gyártó közül viszont csak az egyik küldte vissza kitöltve a kérdőívet és működött együtt az eljárás során. |
| --- | --- |

(25)

Kitöltött kérdőívek érkeztek még a három együttműködő fehéroroszországi gyártótól, az eljárás megindításakor jelentkező két oroszországi exportáló gyártó közül viszont csak az egyik küldte vissza kitöltve a kérdőívet és működött együtt az eljárás során.

1.7.   Helyszíni ellenőrzés és távoli ellenőrzés az adatok egybevetésével

Helyszíni ellenőrzés és távoli ellenőrzés az adatok egybevetésével

| (26) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet a vizsgálathoz szükségesnek tartott.

| (27) | A Bizottság a Covid19-járvánnyal kapcsolatos korlátozások hatálybalépése előtt ellenőrző látogatást tett az ArcelorMittal Tubular Products lengyelországi telephelyén. A látogatás során a gyártási folyamatot, a felhasznált nyersanyagokat és a kapott melléktermékeket ellenőrizte. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság a Covid19-járvánnyal kapcsolatos korlátozások hatálybalépése előtt ellenőrző látogatást tett az ArcelorMittal Tubular Products lengyelországi telephelyén. A látogatás során a gyártási folyamatot, a felhasznált nyersanyagokat és a kapott melléktermékeket ellenőrizte.

| (28) | A Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közlemény (6) szerint minden egyéb szükséges információ és adat ellenőrzéséhez videokonferencia útján az adatok egybevetésével történő távoli ellenőrzést végzett az alábbi vállalatokkal: | uniós gyártók:








  — | ArcelorMittal Tubular Products (Krakkó, Lengyelország) és kapcsolat vállalkozása, az ArcelorMittal Tubular Products (Karviná, Csehország), |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

A Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról szóló közlemény (6) szerint minden egyéb szükséges információ és adat ellenőrzéséhez videokonferencia útján az adatok egybevetésével történő távoli ellenőrzést végzett az alábbi vállalatokkal:

6

uniós gyártók:

uniós gyártók:

—

ArcelorMittal Tubular Products (Krakkó, Lengyelország) és kapcsolat vállalkozása, az ArcelorMittal Tubular Products (Karviná, Csehország),

| — | Celsa Atlantic, S.L. (Vitoria-Gasteiz, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

Celsa Atlantic, S.L. (Vitoria-Gasteiz, Spanyolország),

| — | Arvedi Tubi Acciaio S.p.A. (Cremona, Olaszország); |
| --- | --- |

—

Arvedi Tubi Acciaio S.p.A. (Cremona, Olaszország);

| | oroszországi exportáló gyártók:








  — | PAO Severstal (Cserepovec, Oroszországi Föderáció). |
| --- | --- | --- |

oroszországi exportáló gyártók:

oroszországi exportáló gyártók:

—

PAO Severstal (Cserepovec, Oroszországi Föderáció).

1.8.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (29) | A Bizottság 2021. február 2-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani az érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság 2021. február 2-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani az érintett országokból érkező behozatalra vonatkozóan hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (30) | A Bizottság mérlegelte és indokolt esetben figyelembe vette a négy érdekelt fél által benyújtott észrevételeket. Meghallgatás iránti kérelem nem érkezett. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság mérlegelte és indokolt esetben figyelembe vette a négy érdekelt fél által benyújtott észrevételeket. Meghallgatás iránti kérelem nem érkezett.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (31) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, tehát a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7306304120, 7306304920, 7306307280 és 7306307780), kör keresztmetszetű és legfeljebb 168,3 mm külső átmérőjű hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek, kivéve az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcsövet, az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscsövet és termelőcsövet, a precíziós csöveket és a polgári repülésben használt, gázok vagy folyadékok vezetésére alkalmas, ráerősített szerelvényekkel rendelkező csöveket (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék vagy hegesztett csövek). |
| --- | --- |

(31)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, tehát a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7306304120, 7306304920, 7306307280 és 7306307780), kör keresztmetszetű és legfeljebb 168,3 mm külső átmérőjű hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek, kivéve az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcsövet, az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscsövet és termelőcsövet, a precíziós csöveket és a polgári repülésben használt, gázok vagy folyadékok vezetésére alkalmas, ráerősített szerelvényekkel rendelkező csöveket (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék vagy hegesztett csövek).

| (32) | A hegesztett csövek főként gázok és folyadékok szállítására szolgálnak épületgépészeti, fűtési, szellőzési stb. rendszerekben. |
| --- | --- |

(32)

A hegesztett csövek főként gázok és folyadékok szállítására szolgálnak épületgépészeti, fűtési, szellőzési stb. rendszerekben.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (33) | Amint az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(33)

Amint az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett országok belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (34) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(34)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (35) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Fehéroroszországból, Kínából vagy Oroszországból érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Fehéroroszországból, Kínából vagy Oroszországból érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   Fehéroroszország

Fehéroroszország

3.1.1.   A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

| (36) | A (25) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően három fehéroroszországi gyártó működött együtt a vizsgálat során, és válaszolt a kérdőívre. Mindazonáltal, a három gyártó egyike sem számolt be az Európai Unióba irányuló, jelentős összegű exportértékesítésről. Valójában a felülvizsgálat tárgyát képező termék Fehéroroszországból érkező behozatala az eredeti vizsgálat (2006. július és 2007. június közötti) időszakához képest gyakorlatilag megszűnt a felülvizsgálati időszak alatt. A Comext-statisztika (Eurostat) szerint a Fehéroroszországból származó hegesztett csövek behozatalának volumene kevesebb mint 4 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában meghaladta a 29 000 tonnát. A behozatal hasonlóan csekély mértékű volt az előző hatályvesztési felülvizsgálatban. |
| --- | --- |

(36)

A (25) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően három fehéroroszországi gyártó működött együtt a vizsgálat során, és válaszolt a kérdőívre. Mindazonáltal, a három gyártó egyike sem számolt be az Európai Unióba irányuló, jelentős összegű exportértékesítésről. Valójában a felülvizsgálat tárgyát képező termék Fehéroroszországból érkező behozatala az eredeti vizsgálat (2006. július és 2007. június közötti) időszakához képest gyakorlatilag megszűnt a felülvizsgálati időszak alatt. A Comext-statisztika (Eurostat) szerint a Fehéroroszországból származó hegesztett csövek behozatalának volumene kevesebb mint 4 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában meghaladta a 29 000 tonnát. A behozatal hasonlóan csekély mértékű volt az előző hatályvesztési felülvizsgálatban.

| (37) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Fehéroroszországból érkező behozatalának tulajdonképpeni hiányára tekintettel nem vonható le következtetés az Unióba érkező dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásáról. A Bizottság ezért a dömping megismétlődésének valószínűségét is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(37)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Fehéroroszországból érkező behozatalának tulajdonképpeni hiányára tekintettel nem vonható le következtetés az Unióba érkező dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásáról. A Bizottság ezért a dömping megismétlődésének valószínűségét is megvizsgálta.

3.1.2.   A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (38) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Ennek keretében a Bizottság elemezte a Fehéroroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós és a fehéroroszországi árak közötti kapcsolatot, a harmadik országokba irányuló export árai és a fehéroroszországi árak közötti kapcsolatot, a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Ennek keretében a Bizottság elemezte a Fehéroroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós és a fehéroroszországi árak közötti kapcsolatot, a harmadik országokba irányuló export árai és a fehéroroszországi árak közötti kapcsolatot, a harmadik országokba irányuló export árai és az uniós árszint közötti kapcsolatot, valamint az uniós piac vonzerejét.

a)   
  Rendes érték

Rendes érték

| (39) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint, mivel Fehéroroszország nem WTO-tag, és szerepel az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) I. mellékletében, a rendes értéket megfelelő reprezentatív országbeli ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint, mivel Fehéroroszország nem WTO-tag, és szerepel az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) I. mellékletében, a rendes értéket megfelelő reprezentatív országbeli ár vagy számtanilag képzett érték alapján kell meghatározni.

7

| (40) | A Bizottság az eljárás megindítása után együttműködést kívánt kialakítani legalább egy exportáló gyártóval valamely lehetséges reprezentatív országban. Ennek érdekében a Bizottság nyolc ismert acélgyártó ország, nevezetesen az Amerikai Egyesült Államok, Dél-Afrika, Dél-Korea, Mexikó, Oroszország, Thaiföld, Törökország és Ukrajna hatóságaihoz fordult. |
| --- | --- |

(40)

A Bizottság az eljárás megindítása után együttműködést kívánt kialakítani legalább egy exportáló gyártóval valamely lehetséges reprezentatív országban. Ennek érdekében a Bizottság nyolc ismert acélgyártó ország, nevezetesen az Amerikai Egyesült Államok, Dél-Afrika, Dél-Korea, Mexikó, Oroszország, Thaiföld, Törökország és Ukrajna hatóságaihoz fordult.

| (41) | Az említett országokban nem sikerült a Bizottságnak együttműködést kialakítania, azonban az ugyanazon vizsgálatnak alávetett egyik oroszországi gyártótól kapott egy teljesen kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezért eredetileg Fehéroroszország szempontjából megfelelő reprezentatív országnak tartotta Oroszországot. |
| --- | --- |

(41)

Az említett országokban nem sikerült a Bizottságnak együttműködést kialakítania, azonban az ugyanazon vizsgálatnak alávetett egyik oroszországi gyártótól kapott egy teljesen kitöltött kérdőívet. A Bizottság ezért eredetileg Fehéroroszország szempontjából megfelelő reprezentatív országnak tartotta Oroszországot.

| (42) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Bizottság a reprezentatív ország kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett gyártóval és az érintett országok hatóságaival. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban a Bizottság a reprezentatív ország kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett gyártóval és az érintett országok hatóságaival. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

| (43) | Az adatok egybevetésével történő távoli ellenőrzést követően azonban a Bizottság arra jutott, hogy az oroszországi gyártóval való együttműködés nem kielégítő (lásd a lenti 3.3.1. szakaszt). Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének második albekezdése szerint a megfelelő reprezentatív országot
  „a kiválasztás idején rendelkezésre álló összes megbízható információ és különösen az adott ország legalább egy exportálója és egy gyártója/termelője által folytatott együttműködés megfelelő figyelembevételével kell kiválasztani”
  . Mivel a hegesztett csövek oroszországi gyártói közül senki nem tanúsított kellő együttműködést, és nem szolgáltatott megbízható információkat, a Bizottság úgy döntött, hogy nem tekinti Oroszországot megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(43)

Az adatok egybevetésével történő távoli ellenőrzést követően azonban a Bizottság arra jutott, hogy az oroszországi gyártóval való együttműködés nem kielégítő (lásd a lenti 3.3.1. szakaszt). Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének második albekezdése szerint a megfelelő reprezentatív országot
  „a kiválasztás idején rendelkezésre álló összes megbízható információ és különösen az adott ország legalább egy exportálója és egy gyártója/termelője által folytatott együttműködés megfelelő figyelembevételével kell kiválasztani”
  . Mivel a hegesztett csövek oroszországi gyártói közül senki nem tanúsított kellő együttműködést, és nem szolgáltatott megbízható információkat, a Bizottság úgy döntött, hogy nem tekinti Oroszországot megfelelő reprezentatív országnak.

„a kiválasztás idején rendelkezésre álló összes megbízható információ és különösen az adott ország legalább egy exportálója és egy gyártója/termelője által folytatott együttműködés megfelelő figyelembevételével kell kiválasztani”

| (44) | Következésképpen egyéb, lehetséges reprezentatív országban működő gyártóval való együttműködés hiányában a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelően a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett árak alapján határozta meg a rendes értéket alapvető terméktípusonként, gyártelepi szinten. Külön-külön meghatározta a fekete és a galvanizált (8) termékek rendes értékét. |
| --- | --- |

(44)

Következésképpen egyéb, lehetséges reprezentatív országban működő gyártóval való együttműködés hiányában a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének első albekezdésében foglaltaknak megfelelően a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett árak alapján határozta meg a rendes értéket alapvető terméktípusonként, gyártelepi szinten. Külön-külön meghatározta a fekete és a galvanizált (8) termékek rendes értékét.

8

| (45) | A tájékoztatást követően a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett árakon kívül nem állt rendelkezésre egyéb lehetőség a rendes érték meghatározásához. Álláspontjuk szerint a Bizottság nem törekedett aktívan együttműködésre a lehetséges reprezentatív országok hatóságaival. A fehéroroszországi hatóságok továbbá azzal érveltek, hogy a Bizottságnak az uniós árak helyett az Oroszország esetében meghatározott rendes értéket vagy – másik lehetőségként – a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához használt, Thaiföldről rendelkezésre álló adatokat kellett volna használnia, a lenti (150) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(45)

A tájékoztatást követően a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett árakon kívül nem állt rendelkezésre egyéb lehetőség a rendes érték meghatározásához. Álláspontjuk szerint a Bizottság nem törekedett aktívan együttműködésre a lehetséges reprezentatív országok hatóságaival. A fehéroroszországi hatóságok továbbá azzal érveltek, hogy a Bizottságnak az uniós árak helyett az Oroszország esetében meghatározott rendes értéket vagy – másik lehetőségként – a Kínára vonatkozó rendes érték meghatározásához használt, Thaiföldről rendelkezésre álló adatokat kellett volna használnia, a lenti (150) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően.

| (46) | Az első érvvel kapcsolatban a Bizottság leszögezi, hogy a fenti (40) és (41) preambulumbekezdésben leírtak szerint aktívan törekedett együttműködés kialakítására nyolc lehetséges reprezentatív országban, ezek a törekvései azonban sikertelenek voltak. A Bizottság által e tárgyban küldött levelek megtalálhatók az érdekelt felek számára betekintésre összeállított iratokban. |
| --- | --- |

(46)

Az első érvvel kapcsolatban a Bizottság leszögezi, hogy a fenti (40) és (41) preambulumbekezdésben leírtak szerint aktívan törekedett együttműködés kialakítására nyolc lehetséges reprezentatív országban, ezek a törekvései azonban sikertelenek voltak. A Bizottság által e tárgyban küldött levelek megtalálhatók az érdekelt felek számára betekintésre összeállított iratokban.

| (47) | Ami a második érvet illeti, a Bizottság a (43) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ideiglenesen Oroszországot választotta ki reprezentatív országként Fehéroroszország tekintetében. Mivel azonban egyetlen exportáló gyártó sem tanúsított kellő együttműködést, és nem szolgáltatott megbízható információkat, a Bizottságnak nem volt más választása, mint hogy Oroszországot nem tekinti megfelelő reprezentatív országnak. Thaiföldet illetően pedig megjegyzendő, hogy a Fehéroroszország tekintetében megfelelő reprezentatív ország kiválasztásához az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint arra van szükség, hogy az adott ország legalább egy exportőre és gyártója együttműködjön. Ezzel szemben nem alkalmazandó ez a követelmény, ha a Kínára vonatkozó rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint határozzák meg. Következésképpen Thaiföld az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése alapján nem tekinthető Fehéroroszország szempontjából megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(47)

Ami a második érvet illeti, a Bizottság a (43) preambulumbekezdésben foglaltak szerint ideiglenesen Oroszországot választotta ki reprezentatív országként Fehéroroszország tekintetében. Mivel azonban egyetlen exportáló gyártó sem tanúsított kellő együttműködést, és nem szolgáltatott megbízható információkat, a Bizottságnak nem volt más választása, mint hogy Oroszországot nem tekinti megfelelő reprezentatív országnak. Thaiföldet illetően pedig megjegyzendő, hogy a Fehéroroszország tekintetében megfelelő reprezentatív ország kiválasztásához az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint arra van szükség, hogy az adott ország legalább egy exportőre és gyártója együttműködjön. Ezzel szemben nem alkalmazandó ez a követelmény, ha a Kínára vonatkozó rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint határozzák meg. Következésképpen Thaiföld az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése alapján nem tekinthető Fehéroroszország szempontjából megfelelő reprezentatív országnak.

| (48) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

b)   
  Exportár

Exportár

| (49) | A felülvizsgálati időszak alatt egyik együttműködő fehéroroszországi gyártó sem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket számottevő mennyiségben egyéb harmadik országbeli piacra. |
| --- | --- |

(49)

A felülvizsgálati időszak alatt egyik együttműködő fehéroroszországi gyártó sem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket számottevő mennyiségben egyéb harmadik országbeli piacra.

| (50) | Mindazonáltal, mivel a fehéroroszországi kereskedelmi import- és exportstatisztikák alapján jelentős mennyiségben exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Fehéroroszországból egyéb harmadik országokba a felülvizsgálati időszak alatt, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy egyetlen olyan gyártó sem jelentkezett és működött együtt a vizsgálat során, amely ténylegesen exportálja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. |
| --- | --- |

(50)

Mindazonáltal, mivel a fehéroroszországi kereskedelmi import- és exportstatisztikák alapján jelentős mennyiségben exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Fehéroroszországból egyéb harmadik országokba a felülvizsgálati időszak alatt, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy egyetlen olyan gyártó sem jelentkezett és működött együtt a vizsgálat során, amely ténylegesen exportálja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket.

| (51) | Ezért a Bizottság tájékoztatta a fehéroroszországi hatóságokat, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket ténylegesen exportáló gyártókkal való érdemi együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja a Fehéroroszországra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében. |
| --- | --- |

(51)

Ezért a Bizottság tájékoztatta a fehéroroszországi hatóságokat, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket ténylegesen exportáló gyártókkal való érdemi együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja a Fehéroroszországra vonatkozó ténymegállapítások tekintetében.

| (52) | A 18. cikk kilátásba helyezett alkalmazásához fűzött észrevételeikben a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy helyénvalóbb lenne az import- és exportstatisztikák helyett a három együttműködő gyártó által szolgáltatott adatokat használni. Ezenkívül azt állították, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelének értékeléséhez használt, harmonizált rendszer szerinti kódok (HR-kódok) nem megfelelőek. Ezt az állításukat a tájékoztatás után megismételték. Végezetül azzal érveltek, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az újrakivitelt, mivel – álláspontjuk szerint – a felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokba (vagyis Oroszországba) irányuló exportja 2 400 tonnát tett ki, és azon vállalat általi kivitelt is tartalmazta, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Oroszországban beszerzi, elvégzi rajta a galvanizálást, majd újra kiviszi Oroszországba. |
| --- | --- |

(52)

A 18. cikk kilátásba helyezett alkalmazásához fűzött észrevételeikben a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy helyénvalóbb lenne az import- és exportstatisztikák helyett a három együttműködő gyártó által szolgáltatott adatokat használni. Ezenkívül azt állították, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék kivitelének értékeléséhez használt, harmonizált rendszer szerinti kódok (HR-kódok) nem megfelelőek. Ezt az állításukat a tájékoztatás után megismételték. Végezetül azzal érveltek, hogy a Bizottság nem vette figyelembe az újrakivitelt, mivel – álláspontjuk szerint – a felülvizsgálat tárgyát képező termék harmadik országokba (vagyis Oroszországba) irányuló exportja 2 400 tonnát tett ki, és azon vállalat általi kivitelt is tartalmazta, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket Oroszországban beszerzi, elvégzi rajta a galvanizálást, majd újra kiviszi Oroszországba.

| (53) | Az első állítást illetően a Bizottság tisztázta, hogy nem vitatta és nem hagyta figyelmen kívül a három együttműködő fehéroroszországi gyártó által szolgáltatott adatokat. A három vállalat egyszerűen nem exportált a felülvizsgálat tárgyát képező termékből olyan számottevő mennyiséget, amelynek alapján a Bizottság értékelhette volna a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét. |
| --- | --- |

(53)

Az első állítást illetően a Bizottság tisztázta, hogy nem vitatta és nem hagyta figyelmen kívül a három együttműködő fehéroroszországi gyártó által szolgáltatott adatokat. A három vállalat egyszerűen nem exportált a felülvizsgálat tárgyát képező termékből olyan számottevő mennyiséget, amelynek alapján a Bizottság értékelhette volna a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét.

| (54) | A második állítást kapcsán a Bizottság rámutatott arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fehéroroszországi exportja szinte teljes egészében Oroszországba irányul. A Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz (Global Trade Atlas, a továbbiakban: GTA) (9) statisztikái alapján összevetette a Fehéroroszországból Oroszországba irányuló kivitelt (8 számjegyű szinten) az Oroszországba érkező behozatallal (10 számjegyű szinten). A Bizottság meggyőződött arról, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelel a fehéroroszországi export esetében használt 8 számjegyű kódokra, illetve az oroszországi importra vonatkozó 10 számjegyű kódokra vonatkozó leírásnak. A Bizottság végül a 10 számjegyű szinten rendelkezésre álló oroszországi behozatali számadatokat használta, mivel részletesebb információkat nyújtottak a különböző típusú hegesztett csövekről. |
| --- | --- |

(54)

A második állítást kapcsán a Bizottság rámutatott arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fehéroroszországi exportja szinte teljes egészében Oroszországba irányul. A Bizottság a Globális Kereskedelmi Atlasz (Global Trade Atlas, a továbbiakban: GTA) (9) statisztikái alapján összevetette a Fehéroroszországból Oroszországba irányuló kivitelt (8 számjegyű szinten) az Oroszországba érkező behozatallal (10 számjegyű szinten). A Bizottság meggyőződött arról, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelel a fehéroroszországi export esetében használt 8 számjegyű kódokra, illetve az oroszországi importra vonatkozó 10 számjegyű kódokra vonatkozó leírásnak. A Bizottság végül a 10 számjegyű szinten rendelkezésre álló oroszországi behozatali számadatokat használta, mivel részletesebb információkat nyújtottak a különböző típusú hegesztett csövekről.

9

| (55) | A harmadik állítást illetően a Bizottság rámutat három tényre: először, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Fehéroroszországból Oroszországba irányuló kivitele az összegyűjtött információk alapján a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta a 4 800 tonnát. Másodszor, a galvanizált termékből exportált mennyiség ugyanezen források szerint nem érte el az 1 000 tonnát. Végezetül az, hogy a fehéroroszországi hatóságok által említett reexportáló gyártó nem működött együtt, indokolttá tette, hogy a Bizottság a szóban forgó termékből számottevő mennyiséget exportáló fehéroroszországi gyártókkal való együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikke alapján végezzen értékelést. |
| --- | --- |

(55)

A harmadik állítást illetően a Bizottság rámutat három tényre: először, a felülvizsgálat tárgyát képező termék Fehéroroszországból Oroszországba irányuló kivitele az összegyűjtött információk alapján a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta a 4 800 tonnát. Másodszor, a galvanizált termékből exportált mennyiség ugyanezen források szerint nem érte el az 1 000 tonnát. Végezetül az, hogy a fehéroroszországi hatóságok által említett reexportáló gyártó nem működött együtt, indokolttá tette, hogy a Bizottság a szóban forgó termékből számottevő mennyiséget exportáló fehéroroszországi gyártókkal való együttműködés hiányában az alaprendelet 18. cikke alapján végezzen értékelést.

| (56) | A Bizottság ezért a szóban forgó állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság ezért a szóban forgó állításokat elutasította.

| (57) | Következésképpen az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg a valószínűsíthető exportárat. Ennek megfelelően a harmadik országokba irányuló értékesítés árainak meghatározásához az Oroszországba érkező behozatalra vonatkozó GTA-statisztikákat, valamint a Világbank (10) és az OECD (11) jelentéseit használta fel. |
| --- | --- |

(57)

Következésképpen az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tények alapján állapította meg a valószínűsíthető exportárat. Ennek megfelelően a harmadik országokba irányuló értékesítés árainak meghatározásához az Oroszországba érkező behozatalra vonatkozó GTA-statisztikákat, valamint a Világbank (10) és az OECD (11) jelentéseit használta fel.

10

11

| (58) | Konkrétabban a Bizottság megállapította, hogy a Fehéroroszországból származó hegesztett csövek legnagyobb importőre a felülvizsgálati időszak alatt Oroszország volt, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék fehéroroszországi exportjának 92 %-át fogadta. Az Oroszországtól eltérő harmadik országokba exportált mennyiség elhanyagolható volt, ezért nem tekinthető reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(58)

Konkrétabban a Bizottság megállapította, hogy a Fehéroroszországból származó hegesztett csövek legnagyobb importőre a felülvizsgálati időszak alatt Oroszország volt, amely a felülvizsgálat tárgyát képező termék fehéroroszországi exportjának 92 %-át fogadta. Az Oroszországtól eltérő harmadik országokba exportált mennyiség elhanyagolható volt, ezért nem tekinthető reprezentatívnak.

| (59) | Az Oroszországba érkező behozatal értékét CIF-paritáson közölték. Ezért a Bizottság a gyártelepi exportár kiszámításához a fehéroroszországi belföldi fuvarozási költségek (12) levonásával kiigazította a közölt árakat. Külön-külön meghatározta a fekete és a galvanizált termékek valószínűsíthető exportárát. |
| --- | --- |

(59)

Az Oroszországba érkező behozatal értékét CIF-paritáson közölték. Ezért a Bizottság a gyártelepi exportár kiszámításához a fehéroroszországi belföldi fuvarozási költségek (12) levonásával kiigazította a közölt árakat. Külön-külön meghatározta a fekete és a galvanizált termékek valószínűsíthető exportárát.

12

c)   
  Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (60) | A Bizottság a rendes értéket és az Oroszországba irányuló export valószínűsíthető árait gyártelepi szinten hasonlította össze egymással. Tekintettel arra, hogy korlátozott mennyiségben exportáltak galvanizált termékeket, és az exportárak alakulása sem mutatott következetes tendenciát, valamint figyelembe véve a fehéroroszországi hatóságok újrakivitellel kapcsolatos észrevételeit (részletesen lásd a fenti (52) preambulumbekezdésben), a Bizottság kizárólag a fekete termékek esetében végzett összehasonlítást. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság a rendes értéket és az Oroszországba irányuló export valószínűsíthető árait gyártelepi szinten hasonlította össze egymással. Tekintettel arra, hogy korlátozott mennyiségben exportáltak galvanizált termékeket, és az exportárak alakulása sem mutatott következetes tendenciát, valamint figyelembe véve a fehéroroszországi hatóságok újrakivitellel kapcsolatos észrevételeit (részletesen lásd a fenti (52) preambulumbekezdésben), a Bizottság kizárólag a fekete termékek esetében végzett összehasonlítást.

| (61) | Ezen összehasonlítás alapján az Oroszországba irányuló fehéroroszországi export valószínűsíthető országos dömpingkülönbözete a CIF-érték százalékában kifejezve 8,0 % volt. |
| --- | --- |

(61)

Ezen összehasonlítás alapján az Oroszországba irányuló fehéroroszországi export valószínűsíthető országos dömpingkülönbözete a CIF-érték százalékában kifejezve 8,0 % volt.

| (62) | A tájékoztatás után a fehéroroszországi hatóságok és két fehéroroszországi gyártó előadta, hogy a Bizottságnak módosítania kellene a Fehéroroszországgal szemben alkalmazott intézkedések mértékét, mivel a jelenlegi eljárásban meghatározott dömpingkülönbözet jóval alacsonyabb az előző hatályvesztési felülvizsgálat és az eredeti vizsgálat során megállapítottnál. |
| --- | --- |

(62)

A tájékoztatás után a fehéroroszországi hatóságok és két fehéroroszországi gyártó előadta, hogy a Bizottságnak módosítania kellene a Fehéroroszországgal szemben alkalmazott intézkedések mértékét, mivel a jelenlegi eljárásban meghatározott dömpingkülönbözet jóval alacsonyabb az előző hatályvesztési felülvizsgálat és az eredeti vizsgálat során megállapítottnál.

| (63) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatban csak az intézkedések hatályon kívül helyezésére vagy az eredeti vizsgálatban megállapított mértékének fenntartására van lehetőség. A Bizottságnak ezért nem áll módjában hatályvesztési felülvizsgálat keretében módosítani a vámok mértékét. |
| --- | --- |

(63)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerint hatályvesztési felülvizsgálatban csak az intézkedések hatályon kívül helyezésére vagy az eredeti vizsgálatban megállapított mértékének fenntartására van lehetőség. A Bizottságnak ezért nem áll módjában hatályvesztési felülvizsgálat keretében módosítani a vámok mértékét.

| (64) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (65) | A fehéroroszországi hatóságok emellett tájékoztatást kértek a dömpingszámításról, valamint több időt a számítással kapcsolatos észrevételeik megfogalmazásához. |
| --- | --- |

(65)

A fehéroroszországi hatóságok emellett tájékoztatást kértek a dömpingszámításról, valamint több időt a számítással kapcsolatos észrevételeik megfogalmazásához.

| (66) | A Fehéroroszországra vonatkozó dömpingszámítási módszert fenti (39)–(61) preambulumbekezdése ismerteti részletesen. A tájékoztatás után a Bizottság a fehéroroszországi hatóságok kérésének eleget téve a betekintésre összeállított iratokban rendelkezésre bocsátotta a fehéroroszországi export valószínűsíthető árának meghatározásához használt, Oroszországra vonatkozó statisztikákat. Az érdekelt felek számára három nap állt rendelkezésre, hogy észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(66)

A Fehéroroszországra vonatkozó dömpingszámítási módszert fenti (39)–(61) preambulumbekezdése ismerteti részletesen. A tájékoztatás után a Bizottság a fehéroroszországi hatóságok kérésének eleget téve a betekintésre összeállított iratokban rendelkezésre bocsátotta a fehéroroszországi export valószínűsíthető árának meghatározásához használt, Oroszországra vonatkozó statisztikákat. Az érdekelt felek számára három nap állt rendelkezésre, hogy észrevételeket tegyenek.

| (67) | A fehéroroszországi hatóságok a következő kérdéskörökről fogalmaztak meg észrevételeket: i. a statisztikákban szereplő, felülvizsgálat tárgyát képező termék eredete, ii. a valutaátszámítás, valamint a Fehéroroszország és Oroszország közötti statisztikai adatok sajátos jellege. |
| --- | --- |

(67)

A fehéroroszországi hatóságok a következő kérdéskörökről fogalmaztak meg észrevételeket: i. a statisztikákban szereplő, felülvizsgálat tárgyát képező termék eredete, ii. a valutaátszámítás, valamint a Fehéroroszország és Oroszország közötti statisztikai adatok sajátos jellege.

| (68) | Az első kérdéskört illetően a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy a Fehéroroszországból Oroszországba érkező behozatal megállapításához használt kódok egyike az (54) preambulumbekezdésben leírtak szerint nemcsak Fehéroroszországból, hanem más országokból származó termékekre is kiterjedt. |
| --- | --- |

(68)

Az első kérdéskört illetően a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy a Fehéroroszországból Oroszországba érkező behozatal megállapításához használt kódok egyike az (54) preambulumbekezdésben leírtak szerint nemcsak Fehéroroszországból, hanem más országokból származó termékekre is kiterjedt.

| (69) | A Bizottság tisztázta, hogy a vizsgálat során gyűjtött információk alátámasztották, hogy az e kód alatt behozott termékek Fehéroroszországból származóként szerepelnek a statisztikákban. Ezenkívül nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy a Fehéroroszországból származóként feltüntetett termékek valójában más országokból származnak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság tisztázta, hogy a vizsgálat során gyűjtött információk alátámasztották, hogy az e kód alatt behozott termékek Fehéroroszországból származóként szerepelnek a statisztikákban. Ezenkívül nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy a Fehéroroszországból származóként feltüntetett termékek valójában más országokból származnak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (70) | A második kérdéskörrel kapcsolatosan a fehéroroszországi hatóságok azzal érveltek, hogy a Bizottság euróban kifejezett oroszországi behozatali statisztikákat használt, míg Oroszország szövetségi vámhatósága amerikai dollárban közöl statisztikákat. Ezért véleményük szerint a Bizottságnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjában előírtak szerint az eladás napján érvényes átváltási árfolyamot kellett volna használnia. |
| --- | --- |

(70)

A második kérdéskörrel kapcsolatosan a fehéroroszországi hatóságok azzal érveltek, hogy a Bizottság euróban kifejezett oroszországi behozatali statisztikákat használt, míg Oroszország szövetségi vámhatósága amerikai dollárban közöl statisztikákat. Ezért véleményük szerint a Bizottságnak az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének j) pontjában előírtak szerint az eladás napján érvényes átváltási árfolyamot kellett volna használnia.

| (71) | Először, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése j) pontjának rendelkezései tényleges eladások esetén vonatkoznak az exportárak és a rendes érték összehasonlítására. A jelenlegi ügyben az átalagos exportárat – a fenti (57) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a GTA importstatisztikái, nem pedig tényleges eladások alapján határozták meg. Másodszor, a GTA adatbázisában használt átváltási árfolyam az adott hónap napi átlagaiból számított havi átlag. A Bizottság álláspontja szerint ezért lehetővé tette az exportár és a rendes érték pontos összehasonlítására. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(71)

Először, az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdése j) pontjának rendelkezései tényleges eladások esetén vonatkoznak az exportárak és a rendes érték összehasonlítására. A jelenlegi ügyben az átalagos exportárat – a fenti (57) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a GTA importstatisztikái, nem pedig tényleges eladások alapján határozták meg. Másodszor, a GTA adatbázisában használt átváltási árfolyam az adott hónap napi átlagaiból számított havi átlag. A Bizottság álláspontja szerint ezért lehetővé tette az exportár és a rendes érték pontos összehasonlítására. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (72) | A harmadik kérdéskört illetően a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy a Fehérorosz Köztársaság és az Oroszországi Föderáció egyaránt az Eurázsiai Gazdasági Unió (EGU) tagja. Ennek keretében az áruk vámellenőrzés nélkül, szabadon mozognak az EGU-tagországok között, ezért a hatóságok álláspontja szerint nem biztosított, hogy a bejelentett vámkód megfelel a ténylegesen exportált áruknak. |
| --- | --- |

(72)

A harmadik kérdéskört illetően a fehéroroszországi hatóságok előadták, hogy a Fehérorosz Köztársaság és az Oroszországi Föderáció egyaránt az Eurázsiai Gazdasági Unió (EGU) tagja. Ennek keretében az áruk vámellenőrzés nélkül, szabadon mozognak az EGU-tagországok között, ezért a hatóságok álláspontja szerint nem biztosított, hogy a bejelentett vámkód megfelel a ténylegesen exportált áruknak.

| (73) | A Bizottság nem értett egyet ezzel a kijelentéssel. A vámellenőrzés hiánya nem mentesít a behozatali és kiviteli ügyletekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények alól. A használt vámkódok leírása összhangban van a felülvizsgálat tárgyát képező termék meghatározásával, ezzel ellentétes bizonyítékot pedig nem szolgáltattak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság nem értett egyet ezzel a kijelentéssel. A vámellenőrzés hiánya nem mentesít a behozatali és kiviteli ügyletekre vonatkozó adatszolgáltatási követelmények alól. A használt vámkódok leírása összhangban van a felülvizsgálat tárgyát képező termék meghatározásával, ezzel ellentétes bizonyítékot pedig nem szolgáltattak. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.1.2.1.   Gyártási és szabad kapacitás Fehéroroszországban

| (74) | A Fehéroroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást a kérelmező által benyújtott információk és a három együttműködő fehéroroszországi gyártó által szolgáltatott adatok alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(74)

A Fehéroroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást a kérelmező által benyújtott információk és a három együttműködő fehéroroszországi gyártó által szolgáltatott adatok alapján állapították meg.

| (75) | A kérelemben szolgáltatott adatok szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására megközelítőleg 50 000 tonna szabad kapacitás áll rendelkezésre Fehéroroszországban. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a három együttműködő gyártó legalább 30 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására. |
| --- | --- |

(75)

A kérelemben szolgáltatott adatok szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására megközelítőleg 50 000 tonna szabad kapacitás áll rendelkezésre Fehéroroszországban. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a három együttműködő gyártó legalább 30 000 tonna szabad kapacitással rendelkezik a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására.

| (76) | Továbbá, amint az az előző hatályvesztési felülvizsgálatban is megállapítást nyert, a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártósorai hegesztett csövek és zártszelvények gyártására egyaránt felhasználhatók (a két termék gyártása között egyetlen kis lépés a különbség). Ezenkívül 168,3 mm-nél nagyobb átmérőjű hegesztett csövek (úgynevezett nagy csövek) – amelyeket nem érint ez az eljárás – szintén gyárthatók ugyanazokon a gyártósorokon. |
| --- | --- |

(76)

Továbbá, amint az az előző hatályvesztési felülvizsgálatban is megállapítást nyert, a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártósorai hegesztett csövek és zártszelvények gyártására egyaránt felhasználhatók (a két termék gyártása között egyetlen kis lépés a különbség). Ezenkívül 168,3 mm-nél nagyobb átmérőjű hegesztett csövek (úgynevezett nagy csövek) – amelyeket nem érint ez az eljárás – szintén gyárthatók ugyanazokon a gyártósorokon.

| (77) | Ezért a termékösszetétel változásának lehetőségére figyelemmel a Fehéroroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitás az együttműködő gyártók esetében mintegy 50 000 tonnára tehető, amely az uniós felhasználás több mint 9 %-ának felel meg. Emellett tekintettel arra, hogy az együttműködő gyártók termelése a fehéroroszországi össztermelés mindössze 40 %-át teszi ki, és feltételezve, hogy együttműködő gyártók esetében is ugyanez a szabad kapacitás aránya, az országos szintű szabad kapacitás megközelítőleg 125 000 tonnára tehető. |
| --- | --- |

(77)

Ezért a termékösszetétel változásának lehetőségére figyelemmel a Fehéroroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitás az együttműködő gyártók esetében mintegy 50 000 tonnára tehető, amely az uniós felhasználás több mint 9 %-ának felel meg. Emellett tekintettel arra, hogy az együttműködő gyártók termelése a fehéroroszországi össztermelés mindössze 40 %-át teszi ki, és feltételezve, hogy együttműködő gyártók esetében is ugyanez a szabad kapacitás aránya, az országos szintű szabad kapacitás megközelítőleg 125 000 tonnára tehető.

| (78) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a fehéroroszországi exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy hegesztett csöveket gyártsanak az Unióba történő exportra. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a fehéroroszországi exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy hegesztett csöveket gyártsanak az Unióba történő exportra.

| (79) | A tájékoztatás után az egyik fehéroroszországi gyártó és a fehéroroszországi hatóságok vitatták, ahogyan a Bizottság kiszámította a Fehéroroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitást. Álláspontjuk szerint a Bizottság jelentősen túlbecsülte annak mértékét, és nem vette figyelemben az ugyanazon gyártósoron készülő többi terméket. |
| --- | --- |

(79)

A tájékoztatás után az egyik fehéroroszországi gyártó és a fehéroroszországi hatóságok vitatták, ahogyan a Bizottság kiszámította a Fehéroroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitást. Álláspontjuk szerint a Bizottság jelentősen túlbecsülte annak mértékét, és nem vette figyelemben az ugyanazon gyártósoron készülő többi terméket.

| (80) | A Bizottság tisztázta, hogy a szabad kapacitást a három együttműködő gyártó által a kérdőívre adott válaszokban szolgáltatott tényadatok alapján számította ki. Ezenkívül a fenti (77) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság figyelembe vette az ugyanazon gyártósoron készülő többi terméket. Emellett az uniós piac vonzerejére tekintettel arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a fehéroroszországi gyártók valószínűleg változtatnak a termékösszetételen, és a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében növelik termelési kapacitásukat. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság tisztázta, hogy a szabad kapacitást a három együttműködő gyártó által a kérdőívre adott válaszokban szolgáltatott tényadatok alapján számította ki. Ezenkívül a fenti (77) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság figyelembe vette az ugyanazon gyártósoron készülő többi terméket. Emellett az uniós piac vonzerejére tekintettel arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a fehéroroszországi gyártók valószínűleg változtatnak a termékösszetételen, és a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében növelik termelési kapacitásukat.

| (81) | A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.1.2.2.   Az uniós piac vonzereje

| (82) | A GTA adatai szerint a fehéroroszországi exportáló gyártók az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva átlagosan legalább 5 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a legfontosabb harmadik országbeli piacukra, Oroszországba. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel szinte minden más országhoz képest vonzóbb lehet a fehéroroszországi exportőrök számára. Emellett a felülvizsgálati időszak alatt az Oroszországba irányuló kivitel volumene mintegy 4 800 tonna volt, amely az együttműködő fehéroroszországi gyártók becsült szabad kapacitásának kevesebb mint 10 %-át teszi ki, és a becsült országos szabad kapacitás 4 %-át sem éri el. |
| --- | --- |

(82)

A GTA adatai szerint a fehéroroszországi exportáló gyártók az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva átlagosan legalább 5 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a legfontosabb harmadik országbeli piacukra, Oroszországba. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel szinte minden más országhoz képest vonzóbb lehet a fehéroroszországi exportőrök számára. Emellett a felülvizsgálati időszak alatt az Oroszországba irányuló kivitel volumene mintegy 4 800 tonna volt, amely az együttműködő fehéroroszországi gyártók becsült szabad kapacitásának kevesebb mint 10 %-át teszi ki, és a becsült országos szabad kapacitás 4 %-át sem éri el.

| (83) | Az uniós piac a földrajzi közelsége és a mérete miatt is vonzó a fehéroroszországi gyártók számára, a teljes felhasználás ugyanis eléri az 541 000 tonnát. |
| --- | --- |

(83)

Az uniós piac a földrajzi közelsége és a mérete miatt is vonzó a fehéroroszországi gyártók számára, a teljes felhasználás ugyanis eléri az 541 000 tonnát.

3.1.2.3.   Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (84) | A Bizottság megállapította, hogy a legfontosabb harmadik országbeli piacra (Oroszországba) irányuló fehéroroszországi export tekintetében folytatódott a dömping. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megállapította, hogy a legfontosabb harmadik országbeli piacra (Oroszországba) irányuló fehéroroszországi export tekintetében folytatódott a dömping.

| (85) | Ezenkívül a Bizottság egyéb bizonyítékokat is feltárt arra vonatkozóan, hogy a dömping az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődik. |
| --- | --- |

(85)

Ezenkívül a Bizottság egyéb bizonyítékokat is feltárt arra vonatkozóan, hogy a dömping az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődik.

| (86) | Az a körülmény, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, valamint hogy továbbra is jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre Fehéroroszországban, azt jelezte, hogy a fehéroroszországi export és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna (újra) az uniós piac felé. |
| --- | --- |

(86)

Az a körülmény, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, valamint hogy továbbra is jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre Fehéroroszországban, azt jelezte, hogy a fehéroroszországi export és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna (újra) az uniós piac felé.

| (87) | Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping megismétlődése valószínű. |
| --- | --- |

(87)

Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping megismétlődése valószínű.

3.2.   Kínai Népköztársaság

Kínai Népköztársaság

3.2.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (88) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha sokkal csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2006. július és 2007. június között). A Comext-statisztika (Eurostat) szerint a Kínából származó hegesztett csövek behozatalának volumene az uniós piac mintegy 0,1 %-át fedte le a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt 13,8 % volt a piaci részesedése. A piaci részesedés hasonlóan csekély mértékű (0,03 %) volt az előző hatályvesztési felülvizsgálatban. A Kínából érkező behozatal abszolút értékben drasztikusan csökkent, az eredeti vizsgálat alatti 184 887 tonnához képest az előző hatályvesztési felülvizsgálat időszakában 118 tonnára, a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat időszakában pedig 559 tonnára esett vissza. |
| --- | --- |

(88)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha sokkal csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2006. július és 2007. június között). A Comext-statisztika (Eurostat) szerint a Kínából származó hegesztett csövek behozatalának volumene az uniós piac mintegy 0,1 %-át fedte le a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt 13,8 % volt a piaci részesedése. A piaci részesedés hasonlóan csekély mértékű (0,03 %) volt az előző hatályvesztési felülvizsgálatban. A Kínából érkező behozatal abszolút értékben drasztikusan csökkent, az eredeti vizsgálat alatti 184 887 tonnához képest az előző hatályvesztési felülvizsgálat időszakában 118 tonnára, a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat időszakában pedig 559 tonnára esett vissza.

| (89) | A (22) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Az exportáló gyártók tehát nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, így nem közöltek adatokat az exportárakról és -költségekről, a belföldi árakról és költségekről, a gyártási folyamathoz felhasznált inputról, a gyártási általános költségekről, kapacitásukról, termelésükről, beruházásaikról stb. Hasonlóképpen sem a kínai kormány, sem az exportáló gyártók nem foglalkoztak az ügy irataiban foglalt bizonyítékokkal, többek között a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentummal (13) (a továbbiakban: a jelentés). |
| --- | --- |

(89)

A (22) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportőr/gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Az exportáló gyártók tehát nem nyújtottak be kitöltött kérdőívet, így nem közöltek adatokat az exportárakról és -költségekről, a belföldi árakról és költségekről, a gyártási folyamathoz felhasznált inputról, a gyártási általános költségekről, kapacitásukról, termelésükről, beruházásaikról stb. Hasonlóképpen sem a kínai kormány, sem az exportáló gyártók nem foglalkoztak az ügy irataiban foglalt bizonyítékokkal, többek között a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól piacvédelmi vizsgálatokhoz készült bizottsági szolgálati munkadokumentummal (13) (a továbbiakban: a jelentés).

13

| (90) | Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(90)

Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Bizottság a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.

| (91) | Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett, Kínát érintő ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban foglalt információk, továbbá egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat és a GTA adatai), illetve a kínai adó- és vámhatóság honlapjairól (14), a Világbank és az OECD jelentéseiből, valamint független vas- és acélipari ár-, hír-, adat-, elemzés- és konferenciaszolgáltatóktól – például Deloitte (15), Transcustoms (16), Global Trade Alert (17) és Huacsingi Ipari Kutatóintézet (18) – származó statisztikai adatok szolgáltak. |
| --- | --- |

(91)

Következésképpen a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett, Kínát érintő ténymegállapítások alapjául – az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban – a rendelkezésre álló tények, így különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben és az érdekelt felek beadványaiban foglalt információk, továbbá egyéb információforrások, köztük kereskedelmi import- és exportstatisztikák (az Eurostat és a GTA adatai), illetve a kínai adó- és vámhatóság honlapjairól (14), a Világbank és az OECD jelentéseiből, valamint független vas- és acélipari ár-, hír-, adat-, elemzés- és konferenciaszolgáltatóktól – például Deloitte (15), Transcustoms (16), Global Trade Alert (17) és Huacsingi Ipari Kutatóintézet (18) – származó statisztikai adatok szolgáltak.

14

15

16

17

18

3.2.2.   A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

3.2.2.1.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (92) | mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre Kínát illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján megindította a vizsgálatot ezzel az országgal szemben. |
| --- | --- |

(92)

mivel a vizsgálat megindításakor elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre Kínát illetően, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján megindította a vizsgálatot ezzel az országgal szemben.

| (93) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá a határidőn belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány. |
| --- | --- |

(93)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Ezenkívül az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezt támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, továbbá a határidőn belül az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány.

| (94) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Mexikót választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(94)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Mexikót választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (95) | 2020. május 11-én a Bizottság feljegyzés (a továbbiakban: az első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasználható termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megjelölte a lehetséges reprezentatív országokat (Brazília, Malajzia, Mexikó, Thaiföld és Törökország). A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az első feljegyzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(95)

2020. május 11-én a Bizottság feljegyzés (a továbbiakban: az első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasználható termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak, illetve referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megjelölte a lehetséges reprezentatív országokat (Brazília, Malajzia, Mexikó, Thaiföld és Törökország). A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek az első feljegyzéssel kapcsolatban.

| (96) | 2020. június 4-én a Bizottság második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni úgy, hogy Thaiföldet tekinti reprezentatív országnak (19). Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a reprezentatív országbeli gyártók – a Pacific Pipe Co., Ltd. és az Asia Metal Co., Ltd. – rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. Nem érkeztek észrevételek a második feljegyzéssel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(96)

2020. június 4-én a Bizottság második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni úgy, hogy Thaiföldet tekinti reprezentatív országnak (19). Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a reprezentatív országbeli gyártók – a Pacific Pipe Co., Ltd. és az Asia Metal Co., Ltd. – rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. Nem érkeztek észrevételek a második feljegyzéssel kapcsolatban.

19

3.2.2.2.   Rendes
  érték

Rendes

érték

| (97) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.” |
| --- | --- |

(97)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.”

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik.

| (98) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(98)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

az igazgatási, értékesítési és általános költségek

| (99) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(99)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

a)   
  Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

(1)   Bevezetés

| (100) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint
  „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:






  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(100)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában foglalt meghatározás szerint
  „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

„[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei

A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe
  ”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe
  ”.

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (101) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(101)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállásának értékelése során egyebek mellett az ott meghatározott, nem kimerítő jelleggel felsorolt elemeket kell figyelembe venni. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a jelentős torzulások fennállására vonatkozó értékelés során azt kell vizsgálni, hogy ezen elemek közül egy vagy több milyen hatást gyakorolhat a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az exportáló országban érvényes áraira és költségeire. Mivel a felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (102) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.” |
| --- | --- |

(102)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerint „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.”

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban.

| (103) | E rendelkezés alapján a Bizottság országjelentést állított össze Kínáról (20), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. |
| --- | --- |

(103)

E rendelkezés alapján a Bizottság országjelentést állított össze Kínáról (20), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között.

20

| (104) | A jelentést kiegészítve a kérelem további bizonyítékokat nyújt arra, hogy a fent említett, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállnak. |
| --- | --- |

(104)

A jelentést kiegészítve a kérelem további bizonyítékokat nyújt arra, hogy a fent említett, a 2. cikk (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállnak.

| (105) | A kérelmező különösen olyan jelenségekre mutatott rá, amelyek a hegesztett csövek ágazatában és az acélágazatban (a melegen hengerelt acéltekercsek a hegesztett csövek gyártásának fő inputanyagai) befolyásolják a költségeket és az árakat:






  — | az öt legnagyobb kínai acélgyártó közül négy állami tulajdonú vállalat, tehát a kínai kormány tulajdonában van, valamint annak ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt áll; |
| --- | --- | --- |

(105)

A kérelmező különösen olyan jelenségekre mutatott rá, amelyek a hegesztett csövek ágazatában és az acélágazatban (a melegen hengerelt acéltekercsek a hegesztett csövek gyártásának fő inputanyagai) befolyásolják a költségeket és az árakat:

—

az öt legnagyobb kínai acélgyártó közül négy állami tulajdonú vállalat, tehát a kínai kormány tulajdonában van, valamint annak ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete alatt áll;

| — | a nyersanyag- és az energiaárak Kínában jelentős kormányzati beavatkozások hatására nem pedig szabadpiaci erőviszonyok eredményeként alakulnak ki, amit a közelmúltban a melegen síkhengerelt termékekre vonatkozóan végzett szubvencióellenes vizsgálat is megerősített (21); |
| --- | --- |

—

a nyersanyag- és az energiaárak Kínában jelentős kormányzati beavatkozások hatására nem pedig szabadpiaci erőviszonyok eredményeként alakulnak ki, amit a közelmúltban a melegen síkhengerelt termékekre vonatkozóan végzett szubvencióellenes vizsgálat is megerősített (21);

21

| — | a melegen hengerelt acéltermékek gyártói támogatásnak minősülő kedvezményes hitelhez juthatnak, amit a fent említett szubvencióellenes eljárás is megerősített. |
| --- | --- |

—

a melegen hengerelt acéltermékek gyártói támogatásnak minősülő kedvezményes hitelhez juthatnak, amit a fent említett szubvencióellenes eljárás is megerősített.

| (106) | A (93) preambulumbekezdésben leírtak szerint a kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A (22) és (89) preambulumbekezdésben említett módon az exportáló gyártók nem működtek együtt, és az exportáló gyártóktól sem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(106)

A (93) preambulumbekezdésben leírtak szerint a kínai kormány nem válaszolt a kérdőívre. A (22) és (89) preambulumbekezdésben említett módon az exportáló gyártók nem működtek együtt, és az exportáló gyártóktól sem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

| (107) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott.

(2)   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (108) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (22). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (23). |
| --- | --- |

(108)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (22). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős mértékű állami beavatkozást. Az az alapelv, hogy az állami tulajdon elsőbbséget élvez a magántulajdonnal szemben, a teljes jogrendszert áthatja, és minden fontosabb jogszabályban alapelvként kap hangsúlyt. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (23).

szocialista piacgazdaság

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

22

23

| (109) | Ezenkívül kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A meglévő első mondatot –
  „[a] szocialista rendszer a Kínai Népköztársaság alaprendszere”
  – követően a rendelkezés következő mondattal egészült ki:
  „[a] kínai jellemzőkkel bíró szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe.”
   (24) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést gyakorol a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(109)

Ezenkívül kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten (a jog, az intézmények és a személyek szintjén egyaránt) egymásba fonódnak, és olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepe nem választható szét. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítása nyomán a KKP vezető szerepe még nagyobb hangsúlyt kapott azzal, hogy az alkotmány 1. cikkébe is bekerült. A meglévő első mondatot –
  „[a] szocialista rendszer a Kínai Népköztársaság alaprendszere”
  – követően a rendelkezés következő mondattal egészült ki:
  „[a] kínai jellemzőkkel bíró szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe.”
   (24) Ez jól szemlélteti, hogy a KKP megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést gyakorol a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

„[a] szocialista rendszer a Kínai Népköztársaság alaprendszere”

„[a] kínai jellemzőkkel bíró szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe.”

24

| (110) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (25). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(110)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (25). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

25

| (111) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a lenti 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 5. alpontja) (26). |
| --- | --- |

(111)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (ipar-korszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még a lenti 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 5. alpontja) (26).

26

| (112) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a lenti 3.3.2.2. szakasz a) pontjának 8. alpontját) (27). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (28). |
| --- | --- |

(112)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még a lenti 3.3.2.2. szakasz a) pontjának 8. alpontját) (27). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (28).

27

28

| (113) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára (29). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének (30). |
| --- | --- |

(113)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok elérése érdekében, ami akadályozza ezen a területen a piacközpontú elvek érvényesülését. A vonatkozó jogszabály kifejezetten arról rendelkezik, hogy a közbeszerzések lebonyolításával az állami politikai intézkedések keretében kitűzött célok megvalósulását kell elősegíteni. Az viszont, hogy nincs meghatározva e célok mibenléte, széles mérlegelési jogkört biztosít a döntéshozó szervek számára (29). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A beruházások szűrése, valamint a beruházásokhoz kapcsolódó különféle ösztönzők, korlátozások és tilalmak fontos hatósági eszközei az iparpolitikai célok támogatásának, például a kulcságazatok feletti állami ellenőrzés fenntartásának vagy a belföldi ipar megerősítésének (30).

29

30

| (114) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (31). |
| --- | --- |

(114)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (31).

31

(3)   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (115) | Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak. |
| --- | --- |

(115)

Kínában az exportáló ország hatóságainak tulajdonában lévő, azok ellenőrzése és szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt álló vállalatok jelentős részét teszik ki a gazdaságnak.

| (116) | A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 4. alpontját), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (32). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (33). A hegesztett csövek ágazatának vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló jeleket tovább részletezi a lenti 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 4. alpontja. |
| --- | --- |

(116)

A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 4. alpontját), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (32). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (33). A hegesztett csövek ágazatának vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló jeleket tovább részletezi a lenti 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 4. alpontja.

32

33

| (117) | A hegesztett csövek gyártásának fő nyersanyagát előállító acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (34). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át (35). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (36). Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (37). |
| --- | --- |

(117)

A hegesztett csövek gyártásának fő nyersanyagát előállító acélágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. Miközben az állami és a magántulajdonú vállalatok száma a becslések szerint közel azonos, a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban (34). Ugyanakkor míg 2016-ban a tíz legnagyobb gyártó az ágazat teljes kibocsátásának csak mintegy 36 %-át adta, a kínai kormány ugyanebben az évben célul tűzte ki, hogy 2025-re mintegy tíz nagyvállalatnál összpontosítsa az acéltermelés 60–70 %-át (35). Ezt a szándékát a kínai kormány 2019 áprilisában, az acélipar konszolidációjára vonatkozó iránymutatás közzétételének bejelentésekor ismét kinyilvánította (36). Az összpontosítás részeként kényszerű összefonódásokra kerülhet sor a jövedelmező magánvállalatok és a gyengén teljesítő állami tulajdonú vállalatok között (37).

34

35

36

37

| (118) | A fentiekben kifejtett módon a hegesztett csövek gyártásához elsődlegesen nyersanyagot biztosító acélágazatban jelentős az állami tulajdonú vállalatok aránya. Mivel a hegesztett csövek kínai exportőrei nem működtek együtt, a hegesztett csövek magán- és állami tulajdonú gyártóinak pontos aránya nem állapítható meg. Azonban a vizsgálat feltárta, hogy a lenti 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 5. alpontjában foglaltaknak megfelelően a hegesztett csövek ágazatában az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(118)

A fentiekben kifejtett módon a hegesztett csövek gyártásához elsődlegesen nyersanyagot biztosító acélágazatban jelentős az állami tulajdonú vállalatok aránya. Mivel a hegesztett csövek kínai exportőrei nem működtek együtt, a hegesztett csövek magán- és állami tulajdonú gyártóinak pontos aránya nem állapítható meg. Azonban a vizsgálat feltárta, hogy a lenti 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 5. alpontjában foglaltaknak megfelelően a hegesztett csövek ágazatában az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

(4)   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (119) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (38) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (39)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (40). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (41). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazara kiterjedően érvényesülnek, így a hegesztett csövek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(119)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, (38) a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (39)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (40). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (41). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazara kiterjedően érvényesülnek, így a hegesztett csövek gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

38

39

40

41

| (120) | A hegesztett csövek gyártói közül sokan kiemelten foglalkoznak a pártépítési tevékenységekkel a honlapjukon, párttagoknak is helyet biztosítanak a vállalatvezetésben, és hangsúlyozzák a KKP iránti elkötelezettségüket. A vizsgálat során kiderült, hogy pártépítési tevékenységek folynak a hegesztett csövek több gyártójánál is, közéjük tartozik a Jinghua Steel Pipe Group, a Kingland Group és a Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd. A bizonyítékok alapján a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyik gyártójánál e tevékenységek közé tartozott egyebek mellett, hogy KKP-tagok vettek részt a helyzet, az üzleti modell és a fejlesztési stratégia megbeszélésében, támogatták a párttagok felvételét, előadásokat, szimpóziumokat és egyéb oktatási tevékenységeket szerveztek a KKP-ről, a kommunista filozófiáról stb., hivatalos rendezvényeket tartottak a KKP tevékenységeihez kapcsolódóan stb. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során azt is megállapította, hogy személyes kapcsolatok vannak a hegesztett csövek gyártói és a KKP között, például a hegesztett csöveket gyártó vállalatok közül többnél KKP-tagok vannak a felső vezetésben vagy az igazgatóságban. Ilyen többek között a Jinghua Steel Pipe Group, a Kingland Group, a Fubo Group, a Weifang East Steel Pipe Co. Ltd. és a Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd. |
| --- | --- |

(120)

A hegesztett csövek gyártói közül sokan kiemelten foglalkoznak a pártépítési tevékenységekkel a honlapjukon, párttagoknak is helyet biztosítanak a vállalatvezetésben, és hangsúlyozzák a KKP iránti elkötelezettségüket. A vizsgálat során kiderült, hogy pártépítési tevékenységek folynak a hegesztett csövek több gyártójánál is, közéjük tartozik a Jinghua Steel Pipe Group, a Kingland Group és a Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd. A bizonyítékok alapján a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyik gyártójánál e tevékenységek közé tartozott egyebek mellett, hogy KKP-tagok vettek részt a helyzet, az üzleti modell és a fejlesztési stratégia megbeszélésében, támogatták a párttagok felvételét, előadásokat, szimpóziumokat és egyéb oktatási tevékenységeket szerveztek a KKP-ről, a kommunista filozófiáról stb., hivatalos rendezvényeket tartottak a KKP tevékenységeihez kapcsolódóan stb. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során azt is megállapította, hogy személyes kapcsolatok vannak a hegesztett csövek gyártói és a KKP között, például a hegesztett csöveket gyártó vállalatok közül többnél KKP-tagok vannak a felső vezetésben vagy az igazgatóságban. Ilyen többek között a Jinghua Steel Pipe Group, a Kingland Group, a Fubo Group, a Weifang East Steel Pipe Co. Ltd. és a Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd.

| (121) | A hegesztett csövek gyártásához elsődlegesen nyersanyagot biztosító acélágazatban a legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Többet közülük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum (42) külön is megemlít. Például a kínai állam tulajdonában álló Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (a továbbiakban: TISCO) a honlapján közölt bemutatkozás szerint „vas- és acélipari óriásvállalat”, és „rendkívül nagy méretű vas- és acélipari komplexummá fejlődött, amely integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkezik” (43). A Baosteel szintén a kínai állam tulajdonában álló nagyvállalat, amely acélgyártással foglalkozik a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd. (előzőleg Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) részeként (44). |
| --- | --- |

(121)

A hegesztett csövek gyártásához elsődlegesen nyersanyagot biztosító acélágazatban a legnagyobb gyártók közül számos állami tulajdonban van. Többet közülük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” című dokumentum (42) külön is megemlít. Például a kínai állam tulajdonában álló Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd. (a továbbiakban: TISCO) a honlapján közölt bemutatkozás szerint „vas- és acélipari óriásvállalat”, és „rendkívül nagy méretű vas- és acélipari komplexummá fejlődött, amely integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkezik” (43). A Baosteel szintén a kínai állam tulajdonában álló nagyvállalat, amely acélgyártással foglalkozik a közelmúltban konszolidált China Baowu Steel Group Co. Ltd. (előzőleg Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) részeként (44).

42

vas- és acélipari óriásvállalat

rendkívül nagy méretű vas- és acélipari komplexummá fejlődött, amely integrált vasércbányászati, vas- és acélgyártási, feldolgozási, szállítási és kereskedelmi üzletággal rendelkezik

43

44

| (122) | Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a lenti 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 7. alpontját), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása torzító hatást fejt ki a piacra (45). Ezért az acélipari és az egyéb, köztük a pénzügyi és az alapanyag-beszállító ágazatok vállalataiban, így az állami tulajdonú vállalatokban az állam jelenléte lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy beavatkozzon az árak és a költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(122)

Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a lenti 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 7. alpontját), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása torzító hatást fejt ki a piacra (45). Ezért az acélipari és az egyéb, köztük a pénzügyi és az alapanyag-beszállító ágazatok vállalataiban, így az állami tulajdonú vállalatokban az állam jelenléte lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy beavatkozzon az árak és a költségek tekintetében.

45

(5)   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (123) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (46). |
| --- | --- |

(123)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (46).

46

| (124) | Noha a hegesztett csövek ágazata szakosodott ágazat, és a vizsgálat során nem kerültek elő külön szakpolitikai dokumentumok kifejezetten ennek az ágazatnak a fejlesztéséről, ugyanakkor a hegesztett csövek gyártásának legfontosabb nyersanyagát, vagyis az acélt érintő kormányzati irányítás és beavatkozás előnyös a hegesztett csövek ágazata számára. A kormányzati beavatkozás hegesztett csövek ágazatára gyakorolt torzító hatásait jól mutatja a jelentős kapacitásfelesleg problémája. A hegesztett acélcsövek ágazatának helyzetéről szóló, 2018. évi jelentés megerősíti a számottevő kapacitásfelesleg meglétét (a teljes idézetet lásd a (209) preambulumbekezdésben) (47). |
| --- | --- |

(124)

Noha a hegesztett csövek ágazata szakosodott ágazat, és a vizsgálat során nem kerültek elő külön szakpolitikai dokumentumok kifejezetten ennek az ágazatnak a fejlesztéséről, ugyanakkor a hegesztett csövek gyártásának legfontosabb nyersanyagát, vagyis az acélt érintő kormányzati irányítás és beavatkozás előnyös a hegesztett csövek ágazata számára. A kormányzati beavatkozás hegesztett csövek ágazatára gyakorolt torzító hatásait jól mutatja a jelentős kapacitásfelesleg problémája. A hegesztett acélcsövek ágazatának helyzetéről szóló, 2018. évi jelentés megerősíti a számottevő kapacitásfelesleg meglétét (a teljes idézetet lásd a (209) preambulumbekezdésben) (47).

47

| (125) | Ezenkívül a kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (48). Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelenti, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve” (49). A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek (50). |
| --- | --- |

(125)

Ezenkívül a kínai kormány az acélipart kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (48). Ezt támasztja alá az acéliparral foglalkozó számos nemzeti, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum, köztük az „Acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv (2016–2020)” is. Ez a terv kijelenti, hogy az acélipar „a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve” (49). A tervben meghatározott fő feladatok és célkitűzések az ágazat fejlesztésének valamennyi szempontjára kiterjednek (50).

48

a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazata, a nemzetgazdaság egyik sarokköve

49

50

| (126) | A tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (51) célul tűzi ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását (52). Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak (53). |
| --- | --- |

(126)

A tizenharmadik ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (51) célul tűzi ki a felső kategóriás acélterméktípusokat gyártó vállalatok támogatását (52). Emellett a termékek megfelelő minőségével, tartósságával és megbízhatóságával is foglalkozik, és ennek érdekében előirányozza olyan vállalatok támogatását, amelyek a tiszta acélgyártáshoz, a precíziós hengerléshez és a minőségjavításhoz kapcsolódó műszaki megoldásokat alkalmaznak (53).

51

52

53

| (127) | Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (54) (a továbbiakban: a katalógus) az ösztönzött ágazatok közé sorolja az acélipart. |
| --- | --- |

(127)

Az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (54) (a továbbiakban: a katalógus) az ösztönzött ágazatok közé sorolja az acélipart.

54

| (128) | A kínai kormány az ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket egyebek mellett a piac összetételéhez és szerkezetátalakításához, a nyersanyagokhoz, a beruházásokhoz, a kapacitások leépítéséhez, a termékskálához, a tevékenységek áthelyezéséhez, a korszerűsítéshez stb. kapcsolódóan. A felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi (55). A kínai kormány politikájának következményeit és az abból eredő torzulásokat a kapacitásfelesleg jelenlegi problémája szemlélteti a legvilágosabban. |
| --- | --- |

(128)

A kínai kormány az ágazat irányítása és fejlesztése céljából széles körben alkalmaz szakpolitikai eszközöket és irányelveket egyebek mellett a piac összetételéhez és szerkezetátalakításához, a nyersanyagokhoz, a beruházásokhoz, a kapacitások leépítéséhez, a termékskálához, a tevékenységek áthelyezéséhez, a korszerűsítéshez stb. kapcsolódóan. A felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi (55). A kínai kormány politikájának következményeit és az abból eredő torzulásokat a kapacitásfelesleg jelenlegi problémája szemlélteti a legvilágosabban.

55

| (129) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált acélt előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(129)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált acélt előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

(6)   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (130) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét (56). |
| --- | --- |

(130)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is hangsúlyos és tevékeny szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, és sok esetben közvetlenül befolyásolja azok kimenetelét (56).

56

| (131) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (57). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például árverések előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (58). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (59). |
| --- | --- |

(131)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (57). Minden földterület a kínai állam tulajdona (a vidéki földterületek kollektív, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például árverések előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (58). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (59).

57

58

59

| (132) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a hegesztett csövek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartásával és a földhasználati jogok kiosztásával. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a hegesztett csövek ágazatára is. |
| --- | --- |

(132)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan a hegesztett csövek gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartásával és a földhasználati jogok kiosztásával. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek a hegesztett csövek ágazatára is.

| (133) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hegesztett csövek ágazatában – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(133)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hegesztett csövek ágazatában – a felülvizsgálat tárgyát képező terméket is ideértve – a csődeljárási és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

(7)   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (134) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (60). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges (61). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (62). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(134)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (60). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, a kollektív tárgyalások és a munkavállalói jogok védelme melletti elkötelezettsége pedig csupán kezdetleges (61). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (62). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

60

61

62

| (135) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a hegesztett csövek ágazata nem tartozik a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva a hegesztett csövek ágazatában a bérköltségek torzulása közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a hegesztett csövek ágazata nem tartozik a fent bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva a hegesztett csövek ágazatában a bérköltségek torzulása közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

(8)   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (136) | Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető. |
| --- | --- |

(136)

Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető.

| (137) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (63), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (64), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (65). |
| --- | --- |

(137)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok erős pozíciója jellemzi (63), valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (64), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (65).

63

64

65

| (138) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(138)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (139) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (66). |
| --- | --- |

(139)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (66).

66

| (140) | Ezeket a problémákat súlyosbítják további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (67). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(140)

Ezeket a problémákat súlyosbítják további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (67). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

67

| (141) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(141)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója az utóbbi időben a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (142) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(142)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Erre utal, hogy a referencia-kamatlábbal megegyező vagy annál alacsonyabb kamat melletti hitelnyújtás továbbra is 45 %-os részarányt képvisel a teljes hitelállományon belül, a célzott hitelezés pedig a jelek szerint egyre nagyobb szerephez jut, részaránya a romló gazdasági körülmények ellenére is határozottan nőtt 2015 óta. A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

| (143) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulástól mentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(143)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulástól mentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. A rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (például vállalategyesülések vagy hitel-tőke konverzió formájában), ezek a módszerek azonban nem feltétlenül oldották meg az általános hitelproblémát vagy kezelték annak elsődleges okait.

| (144) | Összességében az utóbbi időszakban a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások. |
| --- | --- |

(144)

Összességében az utóbbi időszakban a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalati hitelezésben továbbra is jelen vannak az állam mindent átható tőkepiaci jelenlétéből fakadó jelentős torzulások.

| (145) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a hegesztett csövek ágazata mentes lenne az előzőekben bemutatott, pénzügyi rendszerre irányuló kormányzati beavatkozástól. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a hegesztett csövek ágazata mentes lenne az előzőekben bemutatott, pénzügyi rendszerre irányuló kormányzati beavatkozástól. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

(9)   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (146) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzői tekintetében a 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 1–5. alpontjában, valamint a jelentés A. részében megfogalmazott ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a fenti a 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 6–8. alpontjában és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzői tekintetében a 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 1–5. alpontjában, valamint a jelentés A. részében megfogalmazott ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a fenti a 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 6–8. alpontjában és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

| (147) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a hegesztett csövek gyártásához számos sokféle inputra van szükség. Amikor a hegesztett csövek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a hegesztett csövek gyártásához számos sokféle inputra van szükség. Amikor a hegesztett csövek gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (148) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a hegesztett csövek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(148)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a hegesztett csövek belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

(10)   Következtetés

| (149) | A 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 2–9. alpontjában ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a hegesztett csövek ágazatára (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(149)

A 3.2.2.2. szakasz a) pontjának 2–9. alpontjában ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig a hegesztett csövek ágazatára (ideértve a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelen ügyben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (150) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy nem érkezett hozzá olyan észrevétel, amely szerint a belföldi költségek bármelyike az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében torzulástól mentesnek volna tekinthető. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy nem érkezett hozzá olyan észrevétel, amely szerint a belföldi költségek bármelyike az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében torzulástól mentesnek volna tekinthető.

b)   
  Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

(1)   Általános megjegyzések

| (151) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján a következő szempontok alapján történt:






  — | a Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (68); |
| --- | --- | --- |

(151)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján a következő szempontok alapján történt:

—

a Kínához hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (68);

68

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (69); |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (69);

69

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban; |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban;

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottság indokolt esetben előnyben részesítette azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (152) | A (95)–(96) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság két feljegyzést adott ki a rendes érték és a termelési tényezők meghatározásához felhasznált forrásokról összeállított aktához, 2020. május 11-én (az első feljegyzés), illetve június 4-én (a második feljegyzés). A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a következtetéséről, hogy a jelen ügyben Thaiföldet választotta ki megfelelő reprezentatív országként. |
| --- | --- |

(152)

A (95)–(96) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság két feljegyzést adott ki a rendes érték és a termelési tényezők meghatározásához felhasznált forrásokról összeállított aktához, 2020. május 11-én (az első feljegyzés), illetve június 4-én (a második feljegyzés). A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a következtetéséről, hogy a jelen ügyben Thaiföldet választotta ki megfelelő reprezentatív országként.

(2)   Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

| (153) | Az első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Brazília, Malajzia, Mexikó, Thaiföld és Törökország gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. |
| --- | --- |

(153)

Az első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Brazília, Malajzia, Mexikó, Thaiföld és Törökország gazdasági fejlettsége a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik.

| (154) | A feljegyzést követően nem érkezett a gazdasági fejlettségi szintre vonatkozó észrevétel. |
| --- | --- |

(154)

A feljegyzést követően nem érkezett a gazdasági fejlettségi szintre vonatkozó észrevétel.

(3)   A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása a reprezentatív országban

| (155) | Az első feljegyzésben a Bizottság rámutatott, hogy Brazíliában, Malajziában, Mexikóban, Thaiföldön és Törökországban köztudottan gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Azonban Malajziát később kizárta a lehetséges reprezentatív országok köréből, mivel ebben az országban csak egy olyan gyártót talált, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket állítja elő, és ennek a gyártónak sem voltak nyilvánosan hozzáférhetők a felülvizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi kimutatásai. |
| --- | --- |

(155)

Az első feljegyzésben a Bizottság rámutatott, hogy Brazíliában, Malajziában, Mexikóban, Thaiföldön és Törökországban köztudottan gyártják a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. Azonban Malajziát később kizárta a lehetséges reprezentatív országok köréből, mivel ebben az országban csak egy olyan gyártót talált, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket állítja elő, és ennek a gyártónak sem voltak nyilvánosan hozzáférhetők a felülvizsgálati időszakra vonatkozó pénzügyi kimutatásai.

| (156) | Az első feljegyzést követően nem érkezett észrevétel a felülvizsgálat tárgyát képező termék lehetséges reprezentatív országokban való gyártásával kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(156)

Az első feljegyzést követően nem érkezett észrevétel a felülvizsgálat tárgyát képező termék lehetséges reprezentatív országokban való gyártásával kapcsolatosan.

(4)   A vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (157) | A Bizottság továbbá az előzőekben említett és vizsgált országok mindegyike esetében ellenőrizte a nyilvános adatok (és különösen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira vonatkozó nyilvános pénzügyi adatok) rendelkezésre állását. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság továbbá az előzőekben említett és vizsgált országok mindegyike esetében ellenőrizte a nyilvános adatok (és különösen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira vonatkozó nyilvános pénzügyi adatok) rendelkezésre állását.

| (158) | A Bizottság olyan nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatokkal rendelkező hegesztettcső-gyártókat keresett, amelyek felhasználhatók az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához. A Bizottság olyan vállalatokra korlátozta a kutatást, amelyek nyilvánosan hozzáférhető eredménykimutatással rendelkeznek a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan, és nyereségesek voltak abban az időszakban. Ezenkívül előnyben részesítette azokat a hegesztettcső-gyártókat, amelyek pénzügyi kimutatásai vállalati szinten voltak nyilvánosan hozzáférhetők, nem pedig az adott vállalat egészére vonatkozó összevont pénzügyi beszámolóként. Ezért a második feljegyzésben csak két thaiföldi és egy törökországi vállalat szerepelt. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság olyan nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatokkal rendelkező hegesztettcső-gyártókat keresett, amelyek felhasználhatók az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához. A Bizottság olyan vállalatokra korlátozta a kutatást, amelyek nyilvánosan hozzáférhető eredménykimutatással rendelkeznek a felülvizsgálati időszakra vonatkozóan, és nyereségesek voltak abban az időszakban. Ezenkívül előnyben részesítette azokat a hegesztettcső-gyártókat, amelyek pénzügyi kimutatásai vállalati szinten voltak nyilvánosan hozzáférhetők, nem pedig az adott vállalat egészére vonatkozó összevont pénzügyi beszámolóként. Ezért a második feljegyzésben csak két thaiföldi és egy törökországi vállalat szerepelt.

| (159) | A Thaiföldre és Törökországra vonatkozóan nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok minősége és részletessége alapján, továbbá a termelési tényezőkre vonatkozó referenciaértékek rendelkezésre állását és reprezentativitását (70) figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Thaiföld megfelelő reprezentatív ország. |
| --- | --- |

(159)

A Thaiföldre és Törökországra vonatkozóan nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatok minősége és részletessége alapján, továbbá a termelési tényezőkre vonatkozó referenciaértékek rendelkezésre állását és reprezentativitását (70) figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Thaiföld megfelelő reprezentatív ország.

70

| (160) | A Thaiföld termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:






  — | az első feljegyzésben, majd az azt aktualizáló második feljegyzésben felsorolt termelési tényezőkre vonatkozó behozatali statisztikák elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges valamennyi termelési tényező esetében történt behozatal felülvizsgálati időszakban; |
| --- | --- | --- |

(160)

A Thaiföld termelési tényezőiről a vizsgálat irataiban rendelkezésre álló releváns adatok körültekintő elemzését követően a Bizottság a következőket állapította meg:

—

az első feljegyzésben, majd az azt aktualizáló második feljegyzésben felsorolt termelési tényezőkre vonatkozó behozatali statisztikák elemzése alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához szükséges valamennyi termelési tényező esetében történt behozatal felülvizsgálati időszakban;

| — | a felülvizsgálati időszak energiastatisztikái (villamosenergia- és földgázárak) a Fővárosi Villamosenergia-hatóság, illetve az Energiaügyi Minisztérium által szolgáltatott adatok formájában könnyen hozzáférhetők voltak; |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálati időszak energiastatisztikái (villamosenergia- és földgázárak) a Fővárosi Villamosenergia-hatóság, illetve az Energiaügyi Minisztérium által szolgáltatott adatok formájában könnyen hozzáférhetők voltak;

| — | a munkaerőköltségre vonatkozó statisztikák a Nemzeti Statisztikai Hivatal honlapján voltak elérhetők. |
| --- | --- |

—

a munkaerőköltségre vonatkozó statisztikák a Nemzeti Statisztikai Hivatal honlapján voltak elérhetők.

| (161) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. A (96) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság megállapította, hogy a két thaiföldi gyártó – a Pacific Pipe Co., Ltd. és az Asia Metal Co., Ltd. – pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők, és felhasználhatók az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához. |
| --- | --- |

(161)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint a képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. A (96) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság megállapította, hogy a két thaiföldi gyártó – a Pacific Pipe Co., Ltd. és az Asia Metal Co., Ltd. – pénzügyi kimutatásai nyilvánosan hozzáférhetők, és felhasználhatók az SGA-költségek torzulástól mentes és észszerű összegének meghatározásához.

(5)   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (162) | Miután megállapítást nyert, hogy az említett tényezők alapján Thaiföld megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(162)

Miután megállapítást nyert, hogy az említett tényezők alapján Thaiföld megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

(6)   A reprezentatív országra vonatkozó következtetés

| (163) | A fenti elemzés alapján Thaiföld maradéktalanul teljesítette azokat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt feltételeket, amelyekre tekintettel figyelembe vehető megfelelő reprezentatív országként. Így különösen, Thaiföld számottevő mennyiségben gyártotta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és esetében teljeskörű adatok állnak rendelkezésre minden termelési tényezőről, az SGA-költségekről, valamint a nyereségről. |
| --- | --- |

(163)

A fenti elemzés alapján Thaiföld maradéktalanul teljesítette azokat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt feltételeket, amelyekre tekintettel figyelembe vehető megfelelő reprezentatív országként. Így különösen, Thaiföld számottevő mennyiségben gyártotta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és esetében teljeskörű adatok állnak rendelkezésre minden termelési tényezőről, az SGA-költségekről, valamint a nyereségről.

c)   
  A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (164) | A második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező torzulástól mentes költségét a reprezentatív országban. |
| --- | --- |

(164)

A második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező torzulástól mentes költségét a reprezentatív országban.

| (165) | A Bizottság továbbá jelezte, hogy a reprezentatív ország torzulástól mentes munkaerőköltségeit az ILO statisztikái és nemzeti statisztikák, a torzulástól mentes energiaköltségeket pedig a (160) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nemzeti statisztikák felhasználásával határozza meg. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság továbbá jelezte, hogy a reprezentatív ország torzulástól mentes munkaerőköltségeit az ILO statisztikái és nemzeti statisztikák, a torzulástól mentes energiaköltségeket pedig a (160) preambulumbekezdésben foglaltak szerint nemzeti statisztikák felhasználásával határozza meg.

| (166) | A Bizottság az általános előállítási költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt a számításba az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából. Az összeg megállapításához felhasználta a dömpingellenes vizsgálat során együttműködő és külön e célból információkat közlő (71) egyik uniós gyártó, a lengyelországi ArcelorMittal Tubular Products (a továbbiakban: AMTP) pénzügyi adatait. A módszertan ismertetése a 3.2.2.2. szakasz e) pontjában található. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság az általános előállítási költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt a számításba az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából. Az összeg megállapításához felhasználta a dömpingellenes vizsgálat során együttműködő és külön e célból információkat közlő (71) egyik uniós gyártó, a lengyelországi ArcelorMittal Tubular Products (a továbbiakban: AMTP) pénzügyi adatait. A módszertan ismertetése a 3.2.2.2. szakasz e) pontjában található.

71

| (167) | Végezetül, a második feljegyzésben foglaltak szerint a Bizottság a (161) preambulumbekezdésben szereplő, kiválasztott thaiföldi vállalatok pénzügyi adatait használta fel az SGA-költségek és a nyereség megállapításához. |
| --- | --- |

(167)

Végezetül, a második feljegyzésben foglaltak szerint a Bizottság a (161) preambulumbekezdésben szereplő, kiválasztott thaiföldi vállalatok pénzügyi adatait használta fel az SGA-költségek és a nyereség megállapításához.

d)   
  Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

| (168) | A termelési tényezőkre vonatkozó két feljegyzés révén a Bizottság megkísérelte összeállítani a termelési tényezők és adatforrások listáját, amely tartalmazza a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói által felhasznált összes termelési tényezőt, köztük az anyagokat, az energiát és a munkaerőt is. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban, amelyet az említett feljegyzésekben közölt az érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

(168)

A termelési tényezőkre vonatkozó két feljegyzés révén a Bizottság megkísérelte összeállítani a termelési tényezők és adatforrások listáját, amely tartalmazza a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai gyártói által felhasznált összes termelési tényezőt, köztük az anyagokat, az energiát és a munkaerőt is. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel a termelési tényezők jegyzékével kapcsolatban, amelyet az említett feljegyzésekben közölt az érdekelt felekkel.

| (169) | A kínai exportáló gyártók felülvizsgálati eljárásban való együttműködésének hiányában a Bizottságnak az európai gyártó, az AMTP tájékoztatása alapján kellett meghatároznia a hegesztett csövek gyártásához felhasznált termelési tényezőket. Az eredeti vizsgálat során a kínai vállalatoktól beszerzett adatok és a hegesztett csövek kínai gyártóinak honlapján hozzáférhető információk alapján gyártási folyamatuk és az általuk felhasznált anyagok hasonlóak az AMTP tájékoztatásában foglaltakkal. |
| --- | --- |

(169)

A kínai exportáló gyártók felülvizsgálati eljárásban való együttműködésének hiányában a Bizottságnak az európai gyártó, az AMTP tájékoztatása alapján kellett meghatároznia a hegesztett csövek gyártásához felhasznált termelési tényezőket. Az eredeti vizsgálat során a kínai vállalatoktól beszerzett adatok és a hegesztett csövek kínai gyártóinak honlapján hozzáférhető információk alapján gyártási folyamatuk és az általuk felhasznált anyagok hasonlóak az AMTP tájékoztatásában foglaltakkal.

| (170) | Együttműködés hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a hatjegyű HR-kódoknál részletesebb tarifakódok az egyes termelési tényezőkre vonatkozóan. A használt HR-kódok tökéletesen megegyeztek a thaiföldi tarifakódokkal. |
| --- | --- |

(170)

Együttműködés hiányában a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére a hatjegyű HR-kódoknál részletesebb tarifakódok az egyes termelési tényezőkre vonatkozóan. A használt HR-kódok tökéletesen megegyeztek a thaiföldi tarifakódokkal.

| (171) | Figyelembe véve az AMTP által szolgáltatott információkat, valamint azt, hogy a termelési tényezők rendes értékének meghatározásához figyelembe vett forrásokkal kapcsolatos két feljegyzésre nem érkezett észrevétel, a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította (adott esetben a hozzájuk tartozó tarifakódokkal együtt):

  1. táblázat


  A hegesztett csövek termelési tényezői









  Termelési tényező | HR-kód | Az adatok forrása | Torzulástól mentes, egy egységre jutó érték |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyag | | | |
| Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, tekercsben, melegen hengerelve, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, legalább 4,75 mm, de kevesebb mint 10 mm vastagságban, nem pácolva, felületi mintázás nélkül | 7208 37 | GTA | 4,34 CNY/kg |
| Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, tekercsben, melegen hengerelve, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, legalább 3 mm, de kevesebb mint 4,75 mm vastagságban, nem pácolva, felületi mintázás nélkül | 7208 38 | GTA | 3,96 CNY/kg |
| Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, tekercsben, melegen hengerelve, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, kevesebb mint 3 mm vastagságban, nem pácolva, felületi mintázás nélkül | 7208 39 | GTA | 4,05 CNY/kg |
| Cink | 7901 11 | GTA | 20,69 CNY/kg |
| Kénsav | 2807 00 | GTA | 0,56 CNY/kg |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkabérek | N. a. | Lásd a 3.2.2.2. szakasz d) pontjának 2. alpontját | 19,91 CNY/óra |
| Energia |
| Villamos energia | N. a. | Lásd a 3.2.2.2. szakasz d) pontjának 3. alpontját | 0,88 CNY/kWh |
| Földgáz | N. a. | Lásd a 3.2.2.2. szakasz d) pontjának 4. alpontját | 2,73 CNY/m3 |
| Melléktermékek | | | |
| Ötvözetlenacél-hulladék | 7204 41 | GTA | 3,12 CNY/kg |
| Ötvözetlenacél-forgácsapríték | 7204 41 | GTA | 3,12 CNY/kg |
| Ötvözetlenacél-reve | 7204 49 | GTA | 2,11 CNY/kg |
| Cinkhamu | 2620 19 | GTA | 8,11 CNY/kg |
| Kemény cink | 2620 11 | GTA | 14,74 CNY/kg |

(171)

Figyelembe véve az AMTP által szolgáltatott információkat, valamint azt, hogy a termelési tényezők rendes értékének meghatározásához figyelembe vett forrásokkal kapcsolatos két feljegyzésre nem érkezett észrevétel, a Bizottság a következő termelési tényezőket azonosította (adott esetben a hozzájuk tartozó tarifakódokkal együtt):

1. táblázat

1. táblázat

A hegesztett csövek termelési tényezői

A hegesztett csövek termelési tényezői

Termelési tényező

HR-kód

Az adatok forrása

Torzulástól mentes, egy egységre jutó érték

Nyersanyag

Nyersanyag

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, tekercsben, melegen hengerelve, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, legalább 4,75 mm, de kevesebb mint 10 mm vastagságban, nem pácolva, felületi mintázás nélkül

7208 37

GTA

4,34 CNY/kg

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, tekercsben, melegen hengerelve, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, legalább 3 mm, de kevesebb mint 4,75 mm vastagságban, nem pácolva, felületi mintázás nélkül

7208 38

GTA

3,96 CNY/kg

Síkhengerelt, legalább 600 mm szélességű termék vasból vagy ötvözetlen acélból, tekercsben, melegen hengerelve, plattírozás, lemezelés vagy bevonás nélkül, kevesebb mint 3 mm vastagságban, nem pácolva, felületi mintázás nélkül

7208 39

GTA

4,05 CNY/kg

Cink

7901 11

GTA

20,69 CNY/kg

Kénsav

2807 00

GTA

0,56 CNY/kg

Munkaerő

Munkaerő

Feldolgozóipari munkabérek

N. a.

Lásd a 3.2.2.2. szakasz d) pontjának 2. alpontját

19,91 CNY/óra

Energia

Energia

Villamos energia

N. a.

Lásd a 3.2.2.2. szakasz d) pontjának 3. alpontját

0,88 CNY/kWh

Földgáz

N. a.

Lásd a 3.2.2.2. szakasz d) pontjának 4. alpontját

2,73 CNY/m3

Melléktermékek

Melléktermékek

Ötvözetlenacél-hulladék

7204 41

GTA

3,12 CNY/kg

Ötvözetlenacél-forgácsapríték

7204 41

GTA

3,12 CNY/kg

Ötvözetlenacél-reve

7204 49

GTA

2,11 CNY/kg

Cinkhamu

2620 19

GTA

8,11 CNY/kg

Kemény cink

2620 11

GTA

14,74 CNY/kg

(1)   Nyersanyagok és melléktermékek

| (172) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során egyik kínai gyártó sem működött együtt, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése szerinti, a gyártó gyártelepi árán számított, torzulástól mentes alapanyagár megállapításához a Bizottság a reprezentatív ország importárait használta fel az AMTP által a hegesztett csövek gyártásához felhasznált egyes anyagokra vonatkozóan. A Bizottság ellenőrizte a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált és bejelentett nyersanyagokat, a keletkező melléktermékeket, valamint a vonatkozó felhasználási arányokat. |
| --- | --- |

(172)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat során egyik kínai gyártó sem működött együtt, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése szerinti, a gyártó gyártelepi árán számított, torzulástól mentes alapanyagár megállapításához a Bizottság a reprezentatív ország importárait használta fel az AMTP által a hegesztett csövek gyártásához felhasznált egyes anyagokra vonatkozóan. A Bizottság ellenőrizte a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása során felhasznált és bejelentett nyersanyagokat, a keletkező melléktermékeket, valamint a vonatkozó felhasználási arányokat.

| (173) | A Bizottság mindegyik nyersanyag és melléktermék esetében a reprezentatív országban érvényes importárakra támaszkodott. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (149) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. Csak a kénsav esetében volt a figyelmen kívül hagyott, Kínából érkező behozatal volumene észrevehető: a reprezentatív ország teljes behozatal; teljes behozatalának 4,7 %-át tette ki. Minden más nyersanyagnál és mellékterméknél 0 és 0,3 % között volt a behozatal részesedése. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság mindegyik nyersanyag és melléktermék esetében a reprezentatív országban érvényes importárakra támaszkodott. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (149) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. Csak a kénsav esetében volt a figyelmen kívül hagyott, Kínából érkező behozatal volumene észrevehető: a reprezentatív ország teljes behozatal; teljes behozatalának 4,7 %-át tette ki. Minden más nyersanyagnál és mellékterméknél 0 és 0,3 % között volt a behozatal részesedése.

| (174) | A Bizottság rendszerint az (EU) 2015/755 rendelet 1. mellékletében felsorolt, WTO-tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba érkező behozatal volumenét sem veszi figyelembe. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai. Ebben az esetben viszont nem mutatható ki ezekből az országokból Thaiföldre érkező nyersanyag- és melléktermék-behozatal a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság rendszerint az (EU) 2015/755 rendelet 1. mellékletében felsorolt, WTO-tagsággal nem rendelkező országokból a reprezentatív országba érkező behozatal volumenét sem veszi figyelembe. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a rendes érték megállapítása céljából nem vehetők figyelembe ezen országok belföldi árai. Ebben az esetben viszont nem mutatható ki ezekből az országokból Thaiföldre érkező nyersanyag- és melléktermék-behozatal a felülvizsgálati időszak alatt.

| (175) | Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország importvámját vette tekintetbe a megfelelő szinteken, a behozatali volumen származási országától függően. A Bizottság továbbá a Laem Csabang-i kikötő és Bangkok közötti szállításra vonatkozóan a Világbank jelentéséből (72) vett adatok alapján kiszámított, kilogrammonkénti belföldi fuvarozási költségeket is hozzáadta. |
| --- | --- |

(175)

Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza az exportáló gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország importvámját vette tekintetbe a megfelelő szinteken, a behozatali volumen származási országától függően. A Bizottság továbbá a Laem Csabang-i kikötő és Bangkok közötti szállításra vonatkozóan a Világbank jelentéséből (72) vett adatok alapján kiszámított, kilogrammonkénti belföldi fuvarozási költségeket is hozzáadta.

72

(2)   Munkaerő

| (176) | A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság az ILO statisztikai adataiból, valamint Thaiföld nyilvánosan hozzáférhető nemzeti statisztikáiból és a KPMG adókra és járulékokra vonatkozó információiból (73) indult ki. |
| --- | --- |

(176)

A munkaerőköltség referenciaértékének meghatározása során a Bizottság az ILO statisztikai adataiból, valamint Thaiföld nyilvánosan hozzáférhető nemzeti statisztikáiból és a KPMG adókra és járulékokra vonatkozó információiból (73) indult ki.

73

| (177) | Az ILO statisztikái a felülvizsgálati időszak tekintetében a thaiföldi feldolgozóiparban foglalkoztatott munkavállaló által ténylegesen ledolgozott átlagos heti óraszámról szolgáltattak adatokat (74). |
| --- | --- |

(177)

Az ILO statisztikái a felülvizsgálati időszak tekintetében a thaiföldi feldolgozóiparban foglalkoztatott munkavállaló által ténylegesen ledolgozott átlagos heti óraszámról szolgáltattak adatokat (74).

74

| (178) | Noha a feldolgozóiparban foglalkoztatottak havi munkabérére vonatkozó adatok is szerepelnek az ILO statisztikáiban, a Bizottság úgy döntött, hogy a Thaiföld Nemzeti Statisztikai Hivatalától származó statisztikákra támaszkodik, amelyek részletesebb információkkal szolgáltak a munkabérekről és a béren kívüli juttatásokról a különböző gazdasági ágazatokban, negyedéves bontásban (75). |
| --- | --- |

(178)

Noha a feldolgozóiparban foglalkoztatottak havi munkabérére vonatkozó adatok is szerepelnek az ILO statisztikáiban, a Bizottság úgy döntött, hogy a Thaiföld Nemzeti Statisztikai Hivatalától származó statisztikákra támaszkodik, amelyek részletesebb információkkal szolgáltak a munkabérekről és a béren kívüli juttatásokról a különböző gazdasági ágazatokban, negyedéves bontásban (75).

75

| (179) | Végezetül a Bizottság a KPMG által közölt információkat felhasználva meghatározta a munkáltató által fizetett társadalombiztosítási járulékot. |
| --- | --- |

(179)

Végezetül a Bizottság a KPMG által közölt információkat felhasználva meghatározta a munkáltató által fizetett társadalombiztosítási járulékot.

| (180) | Ezen adatok alapján a Bizottság kiszámította a feldolgozóiparban érvényes óránkénti jövedelmet, majd ezt megnövelte a munkáltató által viselt járulékos foglalkoztatási költségekkel. |
| --- | --- |

(180)

Ezen adatok alapján a Bizottság kiszámította a feldolgozóiparban érvényes óránkénti jövedelmet, majd ezt megnövelte a munkáltató által viselt járulékos foglalkoztatási költségekkel.

(3)   Villamos energia

| (181) | A villamos energia referenciaértékének megállapításához a Bizottság az üzleti, ipari és állami vállalatok által fizetendő villamosenergia-árakra vonatkozóan a Fővárosi Villamosenergia-hatóság honlapján (76) feltüntetett adatokat használta fel. |
| --- | --- |

(181)

A villamos energia referenciaértékének megállapításához a Bizottság az üzleti, ipari és állami vállalatok által fizetendő villamosenergia-árakra vonatkozóan a Fővárosi Villamosenergia-hatóság honlapján (76) feltüntetett adatokat használta fel.

76

| (182) | Figyelemmel a kínai gyártók együttműködésének hiányára, az átlagos, torzulástól mentes villamosenergia-referenciaár kiszámításához szükséges összes többi paraméter, így a feszültségtartomány, a csúcsidőszak/völgyidőszak és a csúcsidőszaki fogyasztás, az AMTP által szolgáltatott adatokon alapult. |
| --- | --- |

(182)

Figyelemmel a kínai gyártók együttműködésének hiányára, az átlagos, torzulástól mentes villamosenergia-referenciaár kiszámításához szükséges összes többi paraméter, így a feszültségtartomány, a csúcsidőszak/völgyidőszak és a csúcsidőszaki fogyasztás, az AMTP által szolgáltatott adatokon alapult.

(4)   Földgáz

| (183) | A földgáz referenciaértékének megállapításához a Bizottság az Energiapolitikai és Tervhivatal (Energiaügyi Minisztérium) statisztikai jelentését (77) használta fel. Ez a jelentés a teljes felülvizsgálati időszakot lefedte, azonban összesített számadatokat tartalmazott a földgázfogyasztás mennyiségére és értékére vonatkozóan, a fogyasztó jellegétől (lakossági, ipari, közlekedési) függetlenül és minden formában. A Bizottság ugyanakkor nem tudott megállapítani olyan forrást, amellyel kizárólag a feldolgozóiparra lehetett volna szűkíteni ezeket a számadatokat. Az Alternatívenergia-fejlesztési és Hatékonysági Osztály (Energiaügyi Minisztérium) részletesebb éves jelentésében (78) csak volumenként szerepelnek fogyasztási adatok, így ennek alapján nem számítható ki a földgázár. Ez utóbbi jelentés szerint Thaiföld teljes földgázfogyasztásának 44 %-a volt betudható a feldolgozóiparnak a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(183)

A földgáz referenciaértékének megállapításához a Bizottság az Energiapolitikai és Tervhivatal (Energiaügyi Minisztérium) statisztikai jelentését (77) használta fel. Ez a jelentés a teljes felülvizsgálati időszakot lefedte, azonban összesített számadatokat tartalmazott a földgázfogyasztás mennyiségére és értékére vonatkozóan, a fogyasztó jellegétől (lakossági, ipari, közlekedési) függetlenül és minden formában. A Bizottság ugyanakkor nem tudott megállapítani olyan forrást, amellyel kizárólag a feldolgozóiparra lehetett volna szűkíteni ezeket a számadatokat. Az Alternatívenergia-fejlesztési és Hatékonysági Osztály (Energiaügyi Minisztérium) részletesebb éves jelentésében (78) csak volumenként szerepelnek fogyasztási adatok, így ennek alapján nem számítható ki a földgázár. Ez utóbbi jelentés szerint Thaiföld teljes földgázfogyasztásának 44 %-a volt betudható a feldolgozóiparnak a felülvizsgálati időszak alatt.

77

78

e)   
  Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

| (184) | A Bizottság a fenti (171) preambulumbekezdésben összefoglalt termelési tényezők alapján számította ki a gyártási általános költségeket. A kínai gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a gyártási általános költségek kiszámítása az AMTP által közölt gyártási általános költségek és gyártási költségek hányadosán alapult. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékos értéket alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(184)

A Bizottság a fenti (171) preambulumbekezdésben összefoglalt termelési tényezők alapján számította ki a gyártási általános költségeket. A kínai gyártók együttműködésének hiányára tekintettel a gyártási általános költségek kiszámítása az AMTP által közölt gyártási általános költségek és gyártási költségek hányadosán alapult. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékos értéket alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre.

| (185) | Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság a két thaiföldi gyártó – a Pacific Pipe Co., Ltd. (79) és az Asia Metal Co., Ltd. (80) – pénzügyi adatait használta fel. A Bizottság először mindegyik vállalatra vonatkozóan külön-külön kiszámította az SGA-költségek és a nyereség értékesített áruk költségén felüli hányadát. Ezután megállapította az átlagos SGA-költségeket és nyereséget reprezentatív országban (a vállalatok árbevétele szerint súlyozva). A Bizottság a vállalatok nyilvánosan hozzáférhető, auditált beszámolóját a második feljegyzés mellékleteként bocsátotta az érdekelt felek rendelkezésére. |
| --- | --- |

(185)

Az SGA-költségek és a nyereség esetében a Bizottság a két thaiföldi gyártó – a Pacific Pipe Co., Ltd. (79) és az Asia Metal Co., Ltd. (80) – pénzügyi adatait használta fel. A Bizottság először mindegyik vállalatra vonatkozóan külön-külön kiszámította az SGA-költségek és a nyereség értékesített áruk költségén felüli hányadát. Ezután megállapította az átlagos SGA-költségeket és nyereséget reprezentatív országban (a vállalatok árbevétele szerint súlyozva). A Bizottság a vállalatok nyilvánosan hozzáférhető, auditált beszámolóját a második feljegyzés mellékleteként bocsátotta az érdekelt felek rendelkezésére.

79

80

f)   
  A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (186) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően alapvető terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(186)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően alapvető terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (187) | A Bizottság először a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket az AMTP közölt a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges egyes termelési tényezők (nyersanyagok, munkaerő és energia) felhasználására vonatkozóan. Ezeket a felhasználási volumeneket megszorozta a fenti d) pontban leírtak szerint Thaiföldön megállapított, torzulástól mentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság először a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket az AMTP közölt a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához szükséges egyes termelési tényezők (nyersanyagok, munkaerő és energia) felhasználására vonatkozóan. Ezeket a felhasználási volumeneket megszorozta a fenti d) pontban leírtak szerint Thaiföldön megállapított, torzulástól mentes egységköltségekkel.

| (188) | A számítást külön-külön végezte el a hegesztett csövek két alaptípusára, vagyis a fekete csövekre és a galvanizált csövekre vonatkozóan. A galvanizált csövek utólagos galvanizálási eljárás keretében cinkréteggel bevont fekete csövek. A galvanizált termék gyártása tehát többletenergia és -munkaerő, emellett cink és kénsav felhasználásával jár, amelyre egyáltalán nincs szükség a fekete csövek gyártásához. |
| --- | --- |

(188)

A számítást külön-külön végezte el a hegesztett csövek két alaptípusára, vagyis a fekete csövekre és a galvanizált csövekre vonatkozóan. A galvanizált csövek utólagos galvanizálási eljárás keretében cinkréteggel bevont fekete csövek. A galvanizált termék gyártása tehát többletenergia és -munkaerő, emellett cink és kénsav felhasználásával jár, amelyre egyáltalán nincs szükség a fekete csövek gyártásához.

| (189) | Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása érdekében a torzulástól mentes gyártási költségekhez hozzáadta a gyártási általános költségek (184) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott hányadát. |
| --- | --- |

(189)

Ezt követően a torzulástól mentes előállítási költségek meghatározása érdekében a torzulástól mentes gyártási költségekhez hozzáadta a gyártási általános költségek (184) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott hányadát.

| (190) | Végezetül a (189) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott előállítási költségeken felül a Bizottság figyelembe vette a (185) preambulumbekezdésben foglalt módon meghatározott reprezentatív országbeli SGA-költségeket és nyereséget. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költségek és nyereség mértéke 4,3 %, illetve 3,0 % volt. |
| --- | --- |

(190)

Végezetül a (189) preambulumbekezdésben ismertetett módon meghatározott előállítási költségeken felül a Bizottság figyelembe vette a (185) preambulumbekezdésben foglalt módon meghatározott reprezentatív országbeli SGA-költségeket és nyereséget. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költségek és nyereség mértéke 4,3 %, illetve 3,0 % volt.

| (191) | A Bizottság a két terméktípus (187)–(190) preambulumbekezdésben ismertetett módon kiszámított rendes értékéből levonta a melléktermékek torzulástól mentes értékét az AMTP által közölt melléktermékjegyzék alapján. A melléktermékek torzulástól mentes értékének meghatározásához az AMTP tájékoztatása szerint a felülvizsgálati időszak alatt értékesített mennyiségeket megszorozta a fenti d) pontban leírtak szerint Thaiföldön megállapított, torzulástól mentes egységköltségükkel. Bizonyos melléktermékek (cinkhamu, kemény cink) esetében csak a galvanizált termékekre vonatkozóan megállapított rendes értéket igazította ki, mivel ezek a melléktermékek a galvanizálás során keletkeznek. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság a két terméktípus (187)–(190) preambulumbekezdésben ismertetett módon kiszámított rendes értékéből levonta a melléktermékek torzulástól mentes értékét az AMTP által közölt melléktermékjegyzék alapján. A melléktermékek torzulástól mentes értékének meghatározásához az AMTP tájékoztatása szerint a felülvizsgálati időszak alatt értékesített mennyiségeket megszorozta a fenti d) pontban leírtak szerint Thaiföldön megállapított, torzulástól mentes egységköltségükkel. Bizonyos melléktermékek (cinkhamu, kemény cink) esetében csak a galvanizált termékekre vonatkozóan megállapított rendes értéket igazította ki, mivel ezek a melléktermékek a galvanizálás során keletkeznek.

| (192) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. Együttműködő exportáló gyártó hiányában a Bizottság az ország egészére vonatkozóan állapította meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. Együttműködő exportáló gyártó hiányában a Bizottság az ország egészére vonatkozóan állapította meg a rendes értéket.

3.2.2.3.   Exportár

| (193) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ennek érdekében a CIF-exportárból levonta a tengeri szállítási és biztosítási költségeket (81), valamint a kínai belföldi fuvarozási költségeket (82). Külön-külön meghatározta a fekete és a galvanizált termékek exportárát. |
| --- | --- |

(193)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ennek érdekében a CIF-exportárból levonta a tengeri szállítási és biztosítási költségeket (81), valamint a kínai belföldi fuvarozási költségeket (82). Külön-külön meghatározta a fekete és a galvanizált termékek exportárát.

81

82

3.2.2.4.   Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (194) | A Bizottság terméktípusonként összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzek szerint megállapított exportárat. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság terméktípusonként összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzek szerint megállapított exportárat.

| (195) | Bizonyos termékeknél Kína azt a politikát követi, hogy exportáláskor csak részlegesen téríti vissza a héát. Annak érdekében, hogy a rendes érték és az exportár adótartalma azonos mértékű legyen, a Bizottság rendszerint megnöveli a rendes értéket a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportjára felszámított héa azon részével, amelyet Kína nem térített vissza a kínai exportáló gyártóknak. Azonban a kínai adó- és vámhatóság honlapjáról származó statisztikai adatokból és a Transcustoms adataiból (83) kiderült, hogy a hegesztett csövek exportjára felszámított héát teljes egészében visszatérítették a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság ezért nem hajtott végre héa-kiigazítást. |
| --- | --- |

(195)

Bizonyos termékeknél Kína azt a politikát követi, hogy exportáláskor csak részlegesen téríti vissza a héát. Annak érdekében, hogy a rendes érték és az exportár adótartalma azonos mértékű legyen, a Bizottság rendszerint megnöveli a rendes értéket a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportjára felszámított héa azon részével, amelyet Kína nem térített vissza a kínai exportáló gyártóknak. Azonban a kínai adó- és vámhatóság honlapjáról származó statisztikai adatokból és a Transcustoms adataiból (83) kiderült, hogy a hegesztett csövek exportjára felszámított héát teljes egészében visszatérítették a felülvizsgálati időszak alatt. A Bizottság ezért nem hajtott végre héa-kiigazítást.

83

| (196) | Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve negatív volt. |
| --- | --- |

(196)

Ez alapján a dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár (költség, biztosítás, fuvardíj) százalékában kifejezve negatív volt.

3.2.2.5.   Következtetés

| (197) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából történő exportja nem volt dömpingelt a felülvizsgálati időszak alatt. A szóban forgó behozatal volumene viszont korlátozott volt, a teljes uniós import 0,2 %-át tette ki, és 0,1 %-os uniós piaci részesedésnek felelt meg, így a Bizottság nem tekintette reprezentatívnak az árakat. A Bizottság ezért a dömping megismétlődésének valószínűségét is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából történő exportja nem volt dömpingelt a felülvizsgálati időszak alatt. A szóban forgó behozatal volumene viszont korlátozott volt, a teljes uniós import 0,2 %-át tette ki, és 0,1 %-os uniós piaci részesedésnek felelt meg, így a Bizottság nem tekintette reprezentatívnak az árakat. A Bizottság ezért a dömping megismétlődésének valószínűségét is megvizsgálta.

3.2.3.   A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (198) | A felülvizsgálati időszak alatti dömping hiányának megállapításán túlmenően a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése. Ennek keretében a Bizottság elemezte a harmadik országokba irányuló dömpingelt export meglétét, a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, más piacok rendelkezésre állását, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(198)

A felülvizsgálati időszak alatti dömping hiányának megállapításán túlmenően a Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy az intézkedések esetleges hatályvesztése esetére valószínűsíthető-e a dömping megismétlődése. Ennek keretében a Bizottság elemezte a harmadik országokba irányuló dömpingelt export meglétét, a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, más piacok rendelkezésre állását, valamint az uniós piac vonzerejét.

3.2.3.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

| (199) | A Bizottság a GTA importstatisztikái alapján megállapította, hogy a Kínából származó hegesztett csövek öt legnagyobb importőre a felülvizsgálati időszak alatt a Fülöp-szigetek, Hongkong, Peru, Indonézia és Szingapúr volt (84). A Bizottság úgy döntött, hogy az elemzés során figyelmen kívül hagyja Hongkongot, mivel a GTA importra és exportra vonatkozó jelentéseinek összehasonlításakor számottevő eltéréseket talált Kína és Hongkong között a közölt kereskedelmi volumenekben, és nem az tűnt ki, hogy Hongkong a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportjának végső rendeltetési helye. A hegesztett csövek másik négy fő piacára irányuló kínai exportot illetően a Bizottság az alábbiakban ismertetett módszerrel végzett dömpingszámításokat. |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság a GTA importstatisztikái alapján megállapította, hogy a Kínából származó hegesztett csövek öt legnagyobb importőre a felülvizsgálati időszak alatt a Fülöp-szigetek, Hongkong, Peru, Indonézia és Szingapúr volt (84). A Bizottság úgy döntött, hogy az elemzés során figyelmen kívül hagyja Hongkongot, mivel a GTA importra és exportra vonatkozó jelentéseinek összehasonlításakor számottevő eltéréseket talált Kína és Hongkong között a közölt kereskedelmi volumenekben, és nem az tűnt ki, hogy Hongkong a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportjának végső rendeltetési helye. A hegesztett csövek másik négy fő piacára irányuló kínai exportot illetően a Bizottság az alábbiakban ismertetett módszerrel végzett dömpingszámításokat.

84

a)   
  Rendes érték

Rendes érték

| (200) | A Kínából harmadik országokba irányuló dömping értékeléséhez a Bizottság ugyanazt a (168)–(192) preambulumbekezdésnek megfelelően képzett rendes értéket használta, mint az uniós piacra vonatkozó dömpingszámításhoz. |
| --- | --- |

(200)

A Kínából harmadik országokba irányuló dömping értékeléséhez a Bizottság ugyanazt a (168)–(192) preambulumbekezdésnek megfelelően képzett rendes értéket használta, mint az uniós piacra vonatkozó dömpingszámításhoz.

b)   
  Exportár

Exportár

| (201) | A kínai gyártók együttműködésének hiányában az Bizottság az Unióba irányuló export keretében valószínűsíthetően alkalmazott árat a harmadik országokkal szemben jelenleg alkalmazott kínai exportárak elemzésével, a GTA adott országokra vonatkozó importstatisztikái alapján becsülte meg. |
| --- | --- |

(201)

A kínai gyártók együttműködésének hiányában az Bizottság az Unióba irányuló export keretében valószínűsíthetően alkalmazott árat a harmadik országokkal szemben jelenleg alkalmazott kínai exportárak elemzésével, a GTA adott országokra vonatkozó importstatisztikái alapján becsülte meg.

| (202) | Mind a négy érintett ország CIF-paritáson közölte az importértéket. Ezért a Bizottság a gyártelepi exportár kiszámításához a tengeri szállítási és biztosítási költségeknek (85) és a kínai belföldi fuvarozási költségeknek (86) a levonásával kiigazította a közölt árakat. |
| --- | --- |

(202)

Mind a négy érintett ország CIF-paritáson közölte az importértéket. Ezért a Bizottság a gyártelepi exportár kiszámításához a tengeri szállítási és biztosítási költségeknek (85) és a kínai belföldi fuvarozási költségeknek (86) a levonásával kiigazította a közölt árakat.

85

86

| (203) | Peru esetében a Kínából érkező szállítmányok tengeri szállítási és biztosítási költségei nem szerepeltek a fent említett forrásban. Ezért a Bizottság a Kína és Chile közötti szállításra vonatkozóan ugyanabból a forrásból rendelkezésre álló adatok használata mellett döntött. |
| --- | --- |

(203)

Peru esetében a Kínából érkező szállítmányok tengeri szállítási és biztosítási költségei nem szerepeltek a fent említett forrásban. Ezért a Bizottság a Kína és Chile közötti szállításra vonatkozóan ugyanabból a forrásból rendelkezésre álló adatok használata mellett döntött.

c)   
  Összehasonlítás és dömpingkülönbözetek

Összehasonlítás és dömpingkülönbözetek

| (204) | A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárakat gyártelepi paritáson hasonlította össze. Lehetőség szerint (87) terméktípusonként (fekete/galvanizált termékek) végezte el az összehasonlítást, és meghatározta a dömpingmennyiség súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(204)

A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és a harmadik országokkal szemben alkalmazott exportárakat gyártelepi paritáson hasonlította össze. Lehetőség szerint (87) terméktípusonként (fekete/galvanizált termékek) végezte el az összehasonlítást, és meghatározta a dömpingmennyiség súlyozott átlagát.

87

| (205) | Ezen összehasonlítás alapján a négy országba irányuló kínai export országos dömpingkülönbözete a megfelelő CIF-értékek százalékában kifejezve az alábbiak szerint alakult:







  Ország | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező, világszintű összimportjának hányada | Dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fülöp-szigetek | 19,3 | 71,7 |
| Peru | 5,3 | 25,6 |
| Indonézia | 4,4 | 21,4 |
| Szingapúr | 4,2 | 18,9 |

(205)

Ezen összehasonlítás alapján a négy országba irányuló kínai export országos dömpingkülönbözete a megfelelő CIF-értékek százalékában kifejezve az alábbiak szerint alakult:

Ország

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező, világszintű összimportjának hányada

Dömpingkülönbözet (%)

Fülöp-szigetek

19,3

71,7

Peru

5,3

25,6

Indonézia

4,4

21,4

Szingapúr

4,2

18,9

3.2.3.2.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (206) | A kínai kormány és a kínai termelők együttműködésének hiányában a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező és a Huacsingi Ipari Kutatóintézet (88) által benyújtott adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(206)

A kínai kormány és a kínai termelők együttműködésének hiányában a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a kérelmező és a Huacsingi Ipari Kutatóintézet (88) által benyújtott adatok alapján történt.

88

| (207) | A kínai termelési kapacitás mindkét említett forrás szerint számottevően meghaladja az aktuális termelési volument és a kínai piacon jelentkező belső keresletet. A lenti (208) és (209) preambulumbekezdésben szereplő számadatok a hegesztett vas- és acélcsövek össztermelésére vonatkoznak. A kérelmező becslése szerint e termelés mintegy 80 %-át teszi ki a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek megfelelő, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű „kisméretű csövek” gyártása. Ezt a becslést a Huacsingi Ipari Kutatóintézet jelentése is alátámasztja. A jelentés nem tartalmaz pontos számadatokat, ugyanakkor jelzi, hogy „a kínai hegesztettcső-ágazatban gyártott hegesztett csövek többsége kis átmérőjű, vastag falú termék”. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a termelési kapacitás, illetve a kínai piacon belüli termelés és kereslet közötti, alábbiakban ismertetett eltérés a felülvizsgálat tárgyát képező termékre nézve reprezentatív. |
| --- | --- |

(207)

A kínai termelési kapacitás mindkét említett forrás szerint számottevően meghaladja az aktuális termelési volument és a kínai piacon jelentkező belső keresletet. A lenti (208) és (209) preambulumbekezdésben szereplő számadatok a hegesztett vas- és acélcsövek össztermelésére vonatkoznak. A kérelmező becslése szerint e termelés mintegy 80 %-át teszi ki a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek megfelelő, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű „kisméretű csövek” gyártása. Ezt a becslést a Huacsingi Ipari Kutatóintézet jelentése is alátámasztja. A jelentés nem tartalmaz pontos számadatokat, ugyanakkor jelzi, hogy „a kínai hegesztettcső-ágazatban gyártott hegesztett csövek többsége kis átmérőjű, vastag falú termék”. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a termelési kapacitás, illetve a kínai piacon belüli termelés és kereslet közötti, alábbiakban ismertetett eltérés a felülvizsgálat tárgyát képező termékre nézve reprezentatív.

a kínai hegesztettcső-ágazatban gyártott hegesztett csövek többsége kis átmérőjű, vastag falú termék

| (208) | A kérelemben szolgáltatott, majd a vizsgálat során aktualizált adatok szerint a hegesztett csövek gyártásának volumene 60 millió tonna volt Kínában a felülvizsgálati időszak alatt. A Huacsingi Ipari Kutatóintézet jelentésében némileg kisebb érték, 56 millió tonna szerepel. Ez a jelentés továbbá arra is utal, hogy az említett termelési volumen már a szabad kapacitás figyelembevétele nélkül is meghaladja a Kínában jelentkező belső keresletet, amely 52,4 millió tonnára tehető. |
| --- | --- |

(208)

A kérelemben szolgáltatott, majd a vizsgálat során aktualizált adatok szerint a hegesztett csövek gyártásának volumene 60 millió tonna volt Kínában a felülvizsgálati időszak alatt. A Huacsingi Ipari Kutatóintézet jelentésében némileg kisebb érték, 56 millió tonna szerepel. Ez a jelentés továbbá arra is utal, hogy az említett termelési volumen már a szabad kapacitás figyelembevétele nélkül is meghaladja a Kínában jelentkező belső keresletet, amely 52,4 millió tonnára tehető.

| (209) | A kérelmező szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására megközelítőleg 10 millió tonna szabad kapacitás áll rendelkezésre Kínában. A Huacsingi Ipari Kutatóintézet jelentése nem szolgál adatokkal a tényleges kapacitásról. Ugyanakkor kiemeli, hogy Kínában egyértelműen túltermelés van hegesztett csövekből, és jelentős a kapacitásfelesleg. A jelentés megállapítja többek között, hogy „...a kínai ipar gyors fejlődésével ugyan jelentősen nőtt a hegesztett csövek iránti kereslet Kínában, de e kereslet növekedésének üteme még viszonylag lassú, elmarad a hegesztett csövek gyártásának ütemétől. Ennek következtében alakult ki a jelenlegi kapacitásfelesleg a hegesztett csövek esetében. Ez nem mozdítja elő a hegesztett csövek ágazatának fejlődését. Emellett a kapacitásfelesleg egyik oka, hogy bizonyos belföldi ágazatokban szigorúbb követelmények vonatkoznak hegesztett csövekre a minőség, az átmérő és a falvastagság tekintetében. A kínai hegesztett csövek nem felelnek meg ezen ágazatok igényeinek, ezért külföldről kell beszerezni ilyen csöveket. Ennek eredménye a jelenlegi csökkent kereslet, amelynek következtében növekedett a belföldi kapacitásfelesleg.” (89) |
| --- | --- |

(209)

A kérelmező szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártására megközelítőleg 10 millió tonna szabad kapacitás áll rendelkezésre Kínában. A Huacsingi Ipari Kutatóintézet jelentése nem szolgál adatokkal a tényleges kapacitásról. Ugyanakkor kiemeli, hogy Kínában egyértelműen túltermelés van hegesztett csövekből, és jelentős a kapacitásfelesleg. A jelentés megállapítja többek között, hogy „...a kínai ipar gyors fejlődésével ugyan jelentősen nőtt a hegesztett csövek iránti kereslet Kínában, de e kereslet növekedésének üteme még viszonylag lassú, elmarad a hegesztett csövek gyártásának ütemétől. Ennek következtében alakult ki a jelenlegi kapacitásfelesleg a hegesztett csövek esetében. Ez nem mozdítja elő a hegesztett csövek ágazatának fejlődését. Emellett a kapacitásfelesleg egyik oka, hogy bizonyos belföldi ágazatokban szigorúbb követelmények vonatkoznak hegesztett csövekre a minőség, az átmérő és a falvastagság tekintetében. A kínai hegesztett csövek nem felelnek meg ezen ágazatok igényeinek, ezért külföldről kell beszerezni ilyen csöveket. Ennek eredménye a jelenlegi csökkent kereslet, amelynek következtében növekedett a belföldi kapacitásfelesleg.” (89)

a kínai ipar gyors fejlődésével ugyan jelentősen nőtt a hegesztett csövek iránti kereslet Kínában, de e kereslet növekedésének üteme még viszonylag lassú, elmarad a hegesztett csövek gyártásának ütemétől. Ennek következtében alakult ki a jelenlegi kapacitásfelesleg a hegesztett csövek esetében. Ez nem mozdítja elő a hegesztett csövek ágazatának fejlődését. Emellett a kapacitásfelesleg egyik oka, hogy bizonyos belföldi ágazatokban szigorúbb követelmények vonatkoznak hegesztett csövekre a minőség, az átmérő és a falvastagság tekintetében. A kínai hegesztett csövek nem felelnek meg ezen ágazatok igényeinek, ezért külföldről kell beszerezni ilyen csöveket. Ennek eredménye a jelenlegi csökkent kereslet, amelynek következtében növekedett a belföldi kapacitásfelesleg.

89

| (210) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy hegesztett csöveket gyártsanak az Unióba történő exportra. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy hegesztett csöveket gyártsanak az Unióba történő exportra.

3.2.3.3.   Más piacok rendelkezésre állása

| (211) | Különféle piacvédelmi intézkedések és egyéb behozatali korlátozások vannak hatályban a Kínából származó hegesztett csövek exportjával szemben. A Global Trade Alert (90) szerint ilyen intézkedéseket alkalmaznak Ausztráliában (dömpingellenes és kiegyenlítő vámok), Kanadában (dömpingellenes és kiegyenlítő vámok), Kolumbiában (dömpingellenes intézkedések), Mexikóban (dömpingellenes intézkedések), Pakisztánban (behozatali tilalom), Thaiföldön (dömpingellenes intézkedések), Törökországban (védintézkedés) és az Egyesült Államokban (dömpingellenes intézkedések és a 232. szakasz szerinti intézkedések). Ezek az intézkedések nemcsak korlátozzák a kínai gyártók bejutását a felsorolt piacokra, hanem azt is alátámasztják, hogy a hegesztett csövek kínai gyártói folyamatosan alkalmaztak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(211)

Különféle piacvédelmi intézkedések és egyéb behozatali korlátozások vannak hatályban a Kínából származó hegesztett csövek exportjával szemben. A Global Trade Alert (90) szerint ilyen intézkedéseket alkalmaznak Ausztráliában (dömpingellenes és kiegyenlítő vámok), Kanadában (dömpingellenes és kiegyenlítő vámok), Kolumbiában (dömpingellenes intézkedések), Mexikóban (dömpingellenes intézkedések), Pakisztánban (behozatali tilalom), Thaiföldön (dömpingellenes intézkedések), Törökországban (védintézkedés) és az Egyesült Államokban (dömpingellenes intézkedések és a 232. szakasz szerinti intézkedések). Ezek az intézkedések nemcsak korlátozzák a kínai gyártók bejutását a felsorolt piacokra, hanem azt is alátámasztják, hogy a hegesztett csövek kínai gyártói folyamatosan alkalmaztak tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokat.

90

| (212) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően dömpingáron átirányítanák kivitelük egy részét az Unió piacára. |
| --- | --- |

(212)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően dömpingáron átirányítanák kivitelük egy részét az Unió piacára.

3.2.3.4.   Az uniós piac vonzereje

| (213) | A GTA adatai szerint a kínai exportáló gyártók az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva 8–21 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a legfontosabb harmadik országbeli piacaikra. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel szinte minden más országhoz képest jóval vonzóbb lehet a kínai exportőrök számára. |
| --- | --- |

(213)

A GTA adatai szerint a kínai exportáló gyártók az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva 8–21 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a legfontosabb harmadik országbeli piacaikra. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel szinte minden más országhoz képest jóval vonzóbb lehet a kínai exportőrök számára.

| (214) | Az uniós piac a mérete miatt is vonzó a kínai gyártók számára, a teljes felhasználás ugyanis meghaladja az 540 000 tonnát. |
| --- | --- |

(214)

Az uniós piac a mérete miatt is vonzó a kínai gyártók számára, a teljes felhasználás ugyanis meghaladja az 540 000 tonnát.

3.2.3.5.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (215) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt esetlegesen megvalósult dömpingtől függetlenül valószínűsíthető az Unióba irányuló kínai dömping megismétlődése az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(215)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszak alatt esetlegesen megvalósult dömpingtől függetlenül valószínűsíthető az Unióba irányuló kínai dömping megismétlődése az intézkedések hatályvesztése esetén.

3.2.4.   Általános következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

Általános következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (216) | Noha a vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra, ebből nem vonható le az a következtetés, hogy a hegesztett csövek kínai gyártóinak tisztességtelen árképzési gyakorlatai nem ismétlődnének az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(216)

Noha a vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra, ebből nem vonható le az a következtetés, hogy a hegesztett csövek kínai gyártóinak tisztességtelen árképzési gyakorlatai nem ismétlődnének az intézkedések hatályvesztése esetén.

| (217) | Sőt, a hegesztett csövek kínai gyártói által megcélzott legfontosabb harmadik országokba irányuló kínai export folyamatos dömpinggel járt. Az ezekbe az országokba irányuló export jelentős volumenére tekintettel (20 000–93 000 tonna, összehasonlításképpen az Unióba exportált mennyiség mindössze 559 tonna volt) ennek az exportnak az árai reprezentatívabbnak tekintendők az esetleges dömping megállapítása szempontjából. Szintén alátámasztja a folyamatos tisztességtelen árképzési gyakorlatok meglétét, hogy más országokban is több piacvédelmi intézkedés van hatályban a hegesztett csövek kínai exportjával szemben. |
| --- | --- |

(217)

Sőt, a hegesztett csövek kínai gyártói által megcélzott legfontosabb harmadik országokba irányuló kínai export folyamatos dömpinggel járt. Az ezekbe az országokba irányuló export jelentős volumenére tekintettel (20 000–93 000 tonna, összehasonlításképpen az Unióba exportált mennyiség mindössze 559 tonna volt) ennek az exportnak az árai reprezentatívabbnak tekintendők az esetleges dömping megállapítása szempontjából. Szintén alátámasztja a folyamatos tisztességtelen árképzési gyakorlatok meglétét, hogy más országokban is több piacvédelmi intézkedés van hatályban a hegesztett csövek kínai exportjával szemben.

| (218) | Ezenkívül a Bizottság egyéb bizonyítékokat is feltárt arra vonatkozóan, hogy a dömping az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődik. |
| --- | --- |

(218)

Ezenkívül a Bizottság egyéb bizonyítékokat is feltárt arra vonatkozóan, hogy a dömping az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődik.

| (219) | A felülvizsgálati időszakban nagyon jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Kínában, mértéke meghaladta a teljes uniós felhasználás tízszeresét. Ráadásul a Huacsingi Ipari Kutatóintézet jelentése szerint a hegesztett csövek gyártásához rendelkezésre álló kínai kapacitás csak 2018–2019 folyamán 10 millió tonnával nőtt, és további bővülése várható. |
| --- | --- |

(219)

A felülvizsgálati időszakban nagyon jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Kínában, mértéke meghaladta a teljes uniós felhasználás tízszeresét. Ráadásul a Huacsingi Ipari Kutatóintézet jelentése szerint a hegesztett csövek gyártásához rendelkezésre álló kínai kapacitás csak 2018–2019 folyamán 10 millió tonnával nőtt, és további bővülése várható.

| (220) | Végezetül az a körülmény, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, valamint hogy más piacok a védelmi intézkedések miatt továbbra is zárva vannak a kínai kivitel előtt, azt jelzi, hogy a kínai kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna (újra) az uniós piac felé. |
| --- | --- |

(220)

Végezetül az a körülmény, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, valamint hogy más piacok a védelmi intézkedések miatt továbbra is zárva vannak a kínai kivitel előtt, azt jelzi, hogy a kínai kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna (újra) az uniós piac felé.

| (221) | Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping megismétlődése valószínű. |
| --- | --- |

(221)

Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping megismétlődése valószínű.

3.3.   Oroszország

Oroszország

3.3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (222) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha jóval csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2006. július és 2007. június között). A Comext-statisztika (Eurostat) szerint az Oroszországból származó hegesztett csövek behozatalának volumene kevesebb mint 2 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka időszakában (2006. július és 2007. június között) meghaladta a 36 000 tonnát. A behozatal hasonlóan csekély mértékű volt az előző hatályvesztési felülvizsgálatban. Az Oroszországból származó hegesztett csövek behozatalának volumene az uniós piac mintegy 0,4 %-át fedte le a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt 2,7 %, az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka alatt pedig 0,7 % volt a piaci részesedése. |
| --- | --- |

(222)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Oroszországból érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha jóval csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2006. július és 2007. június között). A Comext-statisztika (Eurostat) szerint az Oroszországból származó hegesztett csövek behozatalának volumene kevesebb mint 2 000 tonna volt a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka időszakában (2006. július és 2007. június között) meghaladta a 36 000 tonnát. A behozatal hasonlóan csekély mértékű volt az előző hatályvesztési felülvizsgálatban. Az Oroszországból származó hegesztett csövek behozatalának volumene az uniós piac mintegy 0,4 %-át fedte le a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt 2,7 %, az előző hatályvesztési felülvizsgálat felülvizsgálati időszaka alatt pedig 0,7 % volt a piaci részesedése.

| (223) | Az eljárás megindításakor kér oroszországi exportáló gyártó, a PAO Severstal és a TMK jelentkezett, és együttműködési szándékát fejezte ki. A TMK Csoport később jelezte a Bizottságnak, hogy nem kíván válaszolni az exportáló gyártóknak szóló kérdőívre. |
| --- | --- |

(223)

Az eljárás megindításakor kér oroszországi exportáló gyártó, a PAO Severstal és a TMK jelentkezett, és együttműködési szándékát fejezte ki. A TMK Csoport később jelezte a Bizottságnak, hogy nem kíván válaszolni az exportáló gyártóknak szóló kérdőívre.

| (224) | Ezenkívül a PAO Severstal által közölt adatok egybevetésével 2020. november 11. és 13. között végzett távoli ellenőrzés során a Bizottság jelentős és súlyos hiányosságokat tárt fel a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítéssel kapcsolatos adatszolgáltatásban. Ezek a hiányosságok jelentős mértékben gátolták a kitöltött kérdőív ezen szakaszát érintő vizsgálat szokásos folyamatát. A PAO Severstal által közölt információk különösen a jelentett ügyletek számát, az értékesített összmennyiséget, az értékesítési összértéket és a felülvizsgálat tárgyát képező termék független vevőknek történő belföldi értékesítésére vonatkozóan nyújtott támogatásokat illetően bizonyultak valótlannak. |
| --- | --- |

(224)

Ezenkívül a PAO Severstal által közölt adatok egybevetésével 2020. november 11. és 13. között végzett távoli ellenőrzés során a Bizottság jelentős és súlyos hiányosságokat tárt fel a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítéssel kapcsolatos adatszolgáltatásban. Ezek a hiányosságok jelentős mértékben gátolták a kitöltött kérdőív ezen szakaszát érintő vizsgálat szokásos folyamatát. A PAO Severstal által közölt információk különösen a jelentett ügyletek számát, az értékesített összmennyiséget, az értékesítési összértéket és a felülvizsgálat tárgyát képező termék független vevőknek történő belföldi értékesítésére vonatkozóan nyújtott támogatásokat illetően bizonyultak valótlannak.

| (225) | A vállalat november 13-án késő délután aktualizált adatokat közölt a belföldi értékesítésről. A Bizottság azonban időhiány miatt nem tudta ezeket az aktualizált adatokat egybevetéssel ellenőrizni, és más közölt információkkal összevetni. |
| --- | --- |

(225)

A vállalat november 13-án késő délután aktualizált adatokat közölt a belföldi értékesítésről. A Bizottság azonban időhiány miatt nem tudta ezeket az aktualizált adatokat egybevetéssel ellenőrizni, és más közölt információkkal összevetni.

| (226) | Ezenkívül a közölt nyereséget az árbevétellel arányosan rendelték a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez és a felülvizsgálat tárgyát képező termék különféle értékesítési folyamataihoz. Ez elfogadhatatlan, mivel a nyereséget közvetlenül befolyásolja a gyártási költség, amely termékenként és terméktípusonként különbözik. Ezenkívül tekintettel arra, hogy a fenti (224) preambulumbekezdésben említett hibák a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan közölt árbevételt is érintették, a nyereségadatokat is felül kellett volna vizsgálni a belföldi értékesítés elemzésének eredménye alapján. |
| --- | --- |

(226)

Ezenkívül a közölt nyereséget az árbevétellel arányosan rendelték a felülvizsgálat tárgyát képező termékhez és a felülvizsgálat tárgyát képező termék különféle értékesítési folyamataihoz. Ez elfogadhatatlan, mivel a nyereséget közvetlenül befolyásolja a gyártási költség, amely termékenként és terméktípusonként különbözik. Ezenkívül tekintettel arra, hogy a fenti (224) preambulumbekezdésben említett hibák a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan közölt árbevételt is érintették, a nyereségadatokat is felül kellett volna vizsgálni a belföldi értékesítés elemzésének eredménye alapján.

| (227) | A Bizottság megítélése szerint ezek a jelentős és súlyos hiányosságok nagymértékben gátolták a vizsgálat szokásos folyamatát a kérdőív e szakasza esetében. Ezért a Bizottság tájékoztatta a PAO Severstalt, hogy az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítést és a rendes érték kiszámítását illetően a rendelkezésre álló tényekre kíván támaszkodni. |
| --- | --- |

(227)

A Bizottság megítélése szerint ezek a jelentős és súlyos hiányosságok nagymértékben gátolták a vizsgálat szokásos folyamatát a kérdőív e szakasza esetében. Ezért a Bizottság tájékoztatta a PAO Severstalt, hogy az alaprendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítést és a rendes érték kiszámítását illetően a rendelkezésre álló tényekre kíván támaszkodni.

| (228) | mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék többi oroszországi gyártója nem működött együtt és nem válaszolt a kérdőívre, a Bizottság tájékoztatta az Oroszországi Föderáció hatóságait, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendes érték kiszámításakor a rendelkezésre álló tényekre kíván támaszkodni, a dömpinggel, valamint a dömping folytatódásával, illetve megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapításait pedig az összes oroszországi exportáló gyártó esetében a rendelkezésre álló tényekre alapozza. |
| --- | --- |

(228)

mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék többi oroszországi gyártója nem működött együtt és nem válaszolt a kérdőívre, a Bizottság tájékoztatta az Oroszországi Föderáció hatóságait, hogy az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendes érték kiszámításakor a rendelkezésre álló tényekre kíván támaszkodni, a dömpinggel, valamint a dömping folytatódásával, illetve megismétlődésével kapcsolatos ténymegállapításait pedig az összes oroszországi exportáló gyártó esetében a rendelkezésre álló tényekre alapozza.

| (229) | A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(229)

A Bizottság nem kapott e tekintetben észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (230) | Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különös tekintettel a rendes értékre, amelyet a Bizottság a PAO Severstal által közölt, majd egybevetéssel ellenőrzött és helytállónak talált adatok alapján határozott meg. |
| --- | --- |

(230)

Következésképpen az alaprendelet 18. cikkével összhangban a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével összefüggésben tett ténymegállapítások alapjául a rendelkezésre álló tények szolgáltak, különös tekintettel a rendes értékre, amelyet a Bizottság a PAO Severstal által közölt, majd egybevetéssel ellenőrzött és helytállónak talált adatok alapján határozott meg.

3.3.2.   A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

A dömpingelt behozatal folytatódása a felülvizsgálati időszakban

3.3.2.1.   Rendes érték

| (231) | A fenti (230) preambulumbekezdésben említett módon az oroszországi exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság kénytelen volt a rendes érték meghatározása során a rendelkezésre álló tényeket felhasználni. E célból a részlegesen együttműködő oroszországi gyártó által benyújtott információkat használtuk. |
| --- | --- |

(231)

A fenti (230) preambulumbekezdésben említett módon az oroszországi exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság kénytelen volt a rendes érték meghatározása során a rendelkezésre álló tényeket felhasználni. E célból a részlegesen együttműködő oroszországi gyártó által benyújtott információkat használtuk.

| (232) | Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint a rendes érték képzésekor a Bizottság a részlegesen együttműködő exportáló gyártó által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző, előállítási költségének termékkódonkénti súlyozott átlagához hozzáadta a következő tényezőket:






  — | az együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga, valamint |
| --- | --- | --- |

(232)

Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint a rendes érték képzésekor a Bizottság a részlegesen együttműködő exportáló gyártó által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző, előállítási költségének termékkódonkénti súlyozott átlagához hozzáadta a következő tényezőket:

—

az együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga, valamint

| — | az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

—

az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

| (233) | Egyéb megbízható és ellenőrzött nyereségadatok hiányában a Bizottság a vállalat által közölt nyereséget vette alapul, noha annak felosztása a (226) preambulumbekezdésben leírtak szerint helytelennek bizonyult. Az alkalmazott haszonkulcs megfelel a vállalat (összes termékből származó) auditált beszámolóban foglalt teljes nyereségének, ezért a legmegbízhatóbb referenciaértéknek tekinthető. Ezenkívül a valós profit szükségszerűen nagyobb lett volna a vállalat által közöltnél. A szóban forgó ügyben azonban, mivel az alábbi (238) preambulumbekezdésben ismertetett dömpingkülönbözet önmagában is kellően magas volt a felülvizsgálati időszak alatti dömping megerősítéséhez, a dömpingkülönbözet e kiigazítás miatti növelése a jelenlegi felülvizsgálat eredménye szempontjából nem releváns. |
| --- | --- |

(233)

Egyéb megbízható és ellenőrzött nyereségadatok hiányában a Bizottság a vállalat által közölt nyereséget vette alapul, noha annak felosztása a (226) preambulumbekezdésben leírtak szerint helytelennek bizonyult. Az alkalmazott haszonkulcs megfelel a vállalat (összes termékből származó) auditált beszámolóban foglalt teljes nyereségének, ezért a legmegbízhatóbb referenciaértéknek tekinthető. Ezenkívül a valós profit szükségszerűen nagyobb lett volna a vállalat által közöltnél. A szóban forgó ügyben azonban, mivel az alábbi (238) preambulumbekezdésben ismertetett dömpingkülönbözet önmagában is kellően magas volt a felülvizsgálati időszak alatti dömping megerősítéséhez, a dömpingkülönbözet e kiigazítás miatti növelése a jelenlegi felülvizsgálat eredménye szempontjából nem releváns.

| (234) | Az előállítási költség szükség esetén kiigazításra került. |
| --- | --- |

(234)

Az előállítási költség szükség esetén kiigazításra került.

3.3.2.2.   Exportár

| (235) | Az oroszországi exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottságnak az exportár meghatározását a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia. Az egyetlen részlegesen együttműködő oroszországi gyártótól származó információkat nem lehetetett felhasználni, mivel ezt a gyártó nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(235)

Az oroszországi exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottságnak az exportár meghatározását a rendelkezésre álló tényekre kellett alapoznia. Az egyetlen részlegesen együttműködő oroszországi gyártótól származó információkat nem lehetetett felhasználni, mivel ezt a gyártó nem exportálta a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba a felülvizsgálati időszak alatt.

| (236) | Ezért a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ennek érdekében a CIF-exportárból levonta a szállítási és biztosítási költségeket (91), valamint az oroszországi belföldi fuvarozási költségeket (92). |
| --- | --- |

(236)

Ezért a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ennek érdekében a CIF-exportárból levonta a szállítási és biztosítási költségeket (91), valamint az oroszországi belföldi fuvarozási költségeket (92).

91

92

3.3.2.3.   Összehasonlítás

| (237) | A Bizottság a rendes értéket és a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(237)

A Bizottság a rendes értéket és a felülvizsgálat tárgyát képező termék exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (238) | Ezen összehasonlítás alapján az Unióba irányuló oroszországi export országos dömpingkülönbözete a CIF-érték százalékában kifejezve 12,4 % volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(238)

Ezen összehasonlítás alapján az Unióba irányuló oroszországi export országos dömpingkülönbözete a CIF-érték százalékában kifejezve 12,4 % volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

3.3.2.4.   Következtetés

| (239) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Oroszországból érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. Mivel azonban a szóban forgó behozatal volumene korlátozott volt, a teljes uniós import 0,7 %-át tette ki, és 0,4 %-os uniós piaci részesedésnek felelt meg, a Bizottság a dömping megismétlődésének a valószínűségét is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(239)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az Oroszországból érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. Mivel azonban a szóban forgó behozatal volumene korlátozott volt, a teljes uniós import 0,7 %-át tette ki, és 0,4 %-os uniós piaci részesedésnek felelt meg, a Bizottság a dömping megismétlődésének a valószínűségét is megvizsgálta.

| (240) | A tájékoztatás után az Oroszországi Föderáció hatóságai előadták, hogy az oroszországi exportőrök esetében a dömping folytatódásának valószínűsége nem állapítható meg egyértelműen, mivel a dömping megállapítása sem az előző hatályvesztési felülvizsgálatban, sem az eredeti vizsgálatban nem volt összhangban a WTO-szabályokkal. |
| --- | --- |

(240)

A tájékoztatás után az Oroszországi Föderáció hatóságai előadták, hogy az oroszországi exportőrök esetében a dömping folytatódásának valószínűsége nem állapítható meg egyértelműen, mivel a dömping megállapítása sem az előző hatályvesztési felülvizsgálatban, sem az eredeti vizsgálatban nem volt összhangban a WTO-szabályokkal.

| (241) | Észrevételeikben az orosz hatóságok azt állították, hogy a földgáz költségének az előző hatályvesztési felülvizsgálatban és az eredeti vizsgálatban a Bizottság által végrehajtott kiigazítása nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1., 2.2.1. és 2.2. cikkével, valamint a következő WTO-ügyekben tett ténymegállapításokkal: EU – biodízel (Argentína), Ukrajna – ammónium-nitrát, valamint EU – költségkiigazítási módszerek. Az orosz hatóságok konkrétan az utóbbi, 2020. július 24-i jelentésben (93) (a továbbiakban: a DS494-jelentés) szereplő megállapításokra hivatkoznak, nevezetesen arra, hogy az állítólagos orosz kormányzati beavatkozás/piaci torzulás nem volt megfelelő alap annak megállapításához, hogy az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően az érintett termék előállításával és értékesítésével összefüggő költségeket. |
| --- | --- |

(241)

Észrevételeikben az orosz hatóságok azt állították, hogy a földgáz költségének az előző hatályvesztési felülvizsgálatban és az eredeti vizsgálatban a Bizottság által végrehajtott kiigazítása nem egyeztethető össze a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1., 2.2.1. és 2.2. cikkével, valamint a következő WTO-ügyekben tett ténymegállapításokkal: EU – biodízel (Argentína), Ukrajna – ammónium-nitrát, valamint EU – költségkiigazítási módszerek. Az orosz hatóságok konkrétan az utóbbi, 2020. július 24-i jelentésben (93) (a továbbiakban: a DS494-jelentés) szereplő megállapításokra hivatkoznak, nevezetesen arra, hogy az állítólagos orosz kormányzati beavatkozás/piaci torzulás nem volt megfelelő alap annak megállapításához, hogy az exportáló gyártók nyilvántartásai nem tükrözték megfelelően az érintett termék előállításával és értékesítésével összefüggő költségeket.

93

| (242) | Ezt az észrevételt a következő okok miatt el kellett utasítani. Először, a DS494-jelentés megállapításaival szemben fellebbezéssel lehet élni, ezért a vizsgálóbizottság megállapításai még nem jogerősek. Másodszor, a (232) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban a hasonló terméknek a felülvizsgálati időszak alatt a részlegesen együttműködő oroszországi gyártó által közölt előállítási költsége alapján, költségkiigazítás nélkül határozta meg a rendes értéket. |
| --- | --- |

(242)

Ezt az észrevételt a következő okok miatt el kellett utasítani. Először, a DS494-jelentés megállapításaival szemben fellebbezéssel lehet élni, ezért a vizsgálóbizottság megállapításai még nem jogerősek. Másodszor, a (232) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban a hasonló terméknek a felülvizsgálati időszak alatt a részlegesen együttműködő oroszországi gyártó által közölt előállítási költsége alapján, költségkiigazítás nélkül határozta meg a rendes értéket.

3.3.3.   A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping megismétlődésének valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (243) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Ennek keretében a Bizottság elemezte a harmadik országokba irányuló dömpingelt export meglétét, az Oroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(243)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping megismétlődésének. Ennek keretében a Bizottság elemezte a harmadik országokba irányuló dömpingelt export meglétét, az Oroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét.

3.3.3.1.   Harmadik országokba irányuló kivitel

a)   
  Rendes érték

Rendes érték

| (244) | A Bizottság a fenti (232) preambulumbekezdésben leírtak szerint számtanilag képezte a rendes értéket. |
| --- | --- |

(244)

A Bizottság a fenti (232) preambulumbekezdésben leírtak szerint számtanilag képezte a rendes értéket.

b)   
  Exportár

Exportár

| (245) | A Bizottság a részlegesen együttműködő oroszországi gyártó egyéb harmadik országokba irányuló értékesítésének árai alapján állapította meg az exportárat. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság a részlegesen együttműködő oroszországi gyártó egyéb harmadik országokba irányuló értékesítésének árai alapján állapította meg az exportárat.

c)   
  Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

Összehasonlítás és dömpingkülönbözet

| (246) | A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és a harmadik országokkal szemben alkalmazott átlagos exportárakat gyártelepi paritáson hasonlította össze. Terméktípusonként végezte el az összehasonlítást, és meghatározta a dömpingmennyiség súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

(246)

A Bizottság a számtanilag képzett rendes értéket és a harmadik országokkal szemben alkalmazott átlagos exportárakat gyártelepi paritáson hasonlította össze. Terméktípusonként végezte el az összehasonlítást, és meghatározta a dömpingmennyiség súlyozott átlagát.

| (247) | Ezen összehasonlítás alapján a harmadik országokba irányuló oroszországi export országos dömpingkülönbözete a CIF-érték százalékában kifejezve 4,3 % volt. |
| --- | --- |

(247)

Ezen összehasonlítás alapján a harmadik országokba irányuló oroszországi export országos dömpingkülönbözete a CIF-érték százalékában kifejezve 4,3 % volt.

3.3.3.2.   Gyártási és szabad kapacitás Oroszországban

| (248) | Az oroszországi exportáló gyártókkal való korlátozott együttműködésre tekintettel az Oroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen a kérelmező és az egyetlen részlegesen együttműködő oroszországi gyártó által benyújtott adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(248)

Az oroszországi exportáló gyártókkal való korlátozott együttműködésre tekintettel az Oroszországban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás megállapítása a rendelkezésre álló tények, valamint különösen a kérelmező és az egyetlen részlegesen együttműködő oroszországi gyártó által benyújtott adatok alapján történt.

| (249) | A kérelmező által közölt és a Metal Expertben közzétett információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához rendelkezésre álló termelési kapacitás meghaladja a 8 millió tonnát. A kérelmező becslése szerint az oroszországi gyártók szabad kapacitása megközelítőleg 1 millió tonnára tehető, a belföldi piac pedig nem tudja felvenni ezt a mennyiséget. Ezenkívül Oroszországban legalább 11 gyártó gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és az egyetlen együttműködő gyártó önmagában akkora névleges termelési kapacitással rendelkezik, amely meghaladja a teljes uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(249)

A kérelmező által közölt és a Metal Expertben közzétett információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához rendelkezésre álló termelési kapacitás meghaladja a 8 millió tonnát. A kérelmező becslése szerint az oroszországi gyártók szabad kapacitása megközelítőleg 1 millió tonnára tehető, a belföldi piac pedig nem tudja felvenni ezt a mennyiséget. Ezenkívül Oroszországban legalább 11 gyártó gyártja a felülvizsgálat tárgyát képező terméket, és az egyetlen együttműködő gyártó önmagában akkora névleges termelési kapacitással rendelkezik, amely meghaladja a teljes uniós felhasználást.

| (250) | A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az oroszországi exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy hegesztett csöveket gyártsanak az Unióba történő exportra. |
| --- | --- |

(250)

A Bizottság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy az oroszországi exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, amelyet az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználhatnak arra, hogy hegesztett csöveket gyártsanak az Unióba történő exportra.

3.3.3.3.   Az uniós piac vonzereje

| (251) | A vizsgálat során kiderült, hogy az oroszországi exportáló gyártó az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva mintegy 29 %-kal alacsonyabb áron exportált a legfontosabb harmadik országbeli piacaira. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel minden más országhoz képest jóval vonzóbb lehet az oroszországi exportőrök számára. |
| --- | --- |

(251)

A vizsgálat során kiderült, hogy az oroszországi exportáló gyártó az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva mintegy 29 %-kal alacsonyabb áron exportált a legfontosabb harmadik országbeli piacaira. Erre az árszintre figyelemmel az Unióba történő kivitel minden más országhoz képest jóval vonzóbb lehet az oroszországi exportőrök számára.

| (252) | Az uniós piac a földrajzi közelsége és a mérete miatt is vonzó, a teljes felhasználás ugyanis eléri az 541 000 tonnát. |
| --- | --- |

(252)

Az uniós piac a földrajzi közelsége és a mérete miatt is vonzó, a teljes felhasználás ugyanis eléri az 541 000 tonnát.

| (253) | A tájékoztatás után az orosz hatóságok kétségbe vonták a Bizottság azon álláspontját, hogy az uniós piac vonzó az oroszországi exportőrök számára. Álláspontjuk szerint az oroszországi gyártók inkább a bővülő belső piacra és fő exportpiacaikra, a FÁK-országokra (94) összpontosítanak, amelyek az importvámok hiánya miatt vonzóak. |
| --- | --- |

(253)

A tájékoztatás után az orosz hatóságok kétségbe vonták a Bizottság azon álláspontját, hogy az uniós piac vonzó az oroszországi exportőrök számára. Álláspontjuk szerint az oroszországi gyártók inkább a bővülő belső piacra és fő exportpiacaikra, a FÁK-országokra (94) összpontosítanak, amelyek az importvámok hiánya miatt vonzóak.

94

| (254) | A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Először, a (238) és a (251) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az oroszországi gyártók számára sokkal vonzóbbak az uniós piaci értékesítési árak, mint a belföldi árak és a harmadik országokba irányuló kivitel árai. Másodszor, ahogy azt az orosz hatóságok is elismerték, a vámok hiánya vonzóbbá teszi az exportpiacot, ezért az intézkedés hatályvesztése erősen ösztönözné az oroszországi gyártókat arra, hogy átirányítsák kivitelük egy részét az uniós piacra. |
| --- | --- |

(254)

A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Először, a (238) és a (251) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az oroszországi gyártók számára sokkal vonzóbbak az uniós piaci értékesítési árak, mint a belföldi árak és a harmadik országokba irányuló kivitel árai. Másodszor, ahogy azt az orosz hatóságok is elismerték, a vámok hiánya vonzóbbá teszi az exportpiacot, ezért az intézkedés hatályvesztése erősen ösztönözné az oroszországi gyártókat arra, hogy átirányítsák kivitelük egy részét az uniós piacra.

3.3.3.4.   Következtetés a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatban

| (255) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az oroszországi behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. |
| --- | --- |

(255)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az oroszországi behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra.

| (256) | Ezenkívül a vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy a legfontosabb harmadik országbeli piacokra irányuló oroszországi export tekintetében is fennállt a dömping. |
| --- | --- |

(256)

Ezenkívül a vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy a legfontosabb harmadik országbeli piacokra irányuló oroszországi export tekintetében is fennállt a dömping.

| (257) | Továbbá a Bizottság egyéb bizonyítékokat is feltárt arra vonatkozóan, hogy a dömping az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődik. |
| --- | --- |

(257)

Továbbá a Bizottság egyéb bizonyítékokat is feltárt arra vonatkozóan, hogy a dömping az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődik.

| (258) | A felülvizsgálati időszakban nagyon jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Oroszországban, mértéke meghaladta a teljes uniós felhasználást. Emellett a kérelmező által közölt információk szerint a hegesztett csövek gyártásához rendelkezésre álló oroszországi kapacitás közel 1 millió tonnával nőtt 2018 és 2019 között. |
| --- | --- |

(258)

A felülvizsgálati időszakban nagyon jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Oroszországban, mértéke meghaladta a teljes uniós felhasználást. Emellett a kérelmező által közölt információk szerint a hegesztett csövek gyártásához rendelkezésre álló oroszországi kapacitás közel 1 millió tonnával nőtt 2018 és 2019 között.

| (259) | Az orosz hatóságok vitatták az oroszországi szabad kapacitásra vonatkozóan a kérelmező által megadott becslést, mivel véleményük szerint nem vette figyelembe, hogy bizonyos üzemek képesek és szoktak is az érintett termékeken kívül más termékeket is gyártani, ami jelentősen csökkenti a szabad kapacitást. |
| --- | --- |

(259)

Az orosz hatóságok vitatták az oroszországi szabad kapacitásra vonatkozóan a kérelmező által megadott becslést, mivel véleményük szerint nem vette figyelembe, hogy bizonyos üzemek képesek és szoktak is az érintett termékeken kívül más termékeket is gyártani, ami jelentősen csökkenti a szabad kapacitást.

| (260) | E tekintetben a Bizottság figyelembe vette az ugyanazon gyártósoron előállítható többi terméket. Ugyanakkor megerősítést nyert, hogy az érintett termék gyártására Oroszországban rendelkezésre álló teljes névleges kapacitás a fenti (258) preambulumbekezdésben szereplő becslésnek megfelelő szinten van. Ezért a Bizottság az uniós piac vonzerejére tekintettel arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az oroszországi gyártók valószínűleg változtatnak a termékösszetételen, és a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében növelik termelési kapacitásukat. |
| --- | --- |

(260)

E tekintetben a Bizottság figyelembe vette az ugyanazon gyártósoron előállítható többi terméket. Ugyanakkor megerősítést nyert, hogy az érintett termék gyártására Oroszországban rendelkezésre álló teljes névleges kapacitás a fenti (258) preambulumbekezdésben szereplő becslésnek megfelelő szinten van. Ezért a Bizottság az uniós piac vonzerejére tekintettel arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén az oroszországi gyártók valószínűleg változtatnak a termékösszetételen, és a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében növelik termelési kapacitásukat.

| (261) | Végezetül az a körülmény, hogy az uniós piac a fent kifejtettek szerint mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, azt jelzi, hogy az oroszországi kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna (újra) az uniós piac felé. |
| --- | --- |

(261)

Végezetül az a körülmény, hogy az uniós piac a fent kifejtettek szerint mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, azt jelzi, hogy az oroszországi kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna (újra) az uniós piac felé.

| (262) | Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping megismétlődése valószínű. |
| --- | --- |

(262)

Következésképpen a Bizottság megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a dömping megismétlődése valószínű.

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (263) | A hasonló terméket a figyelembe vett időszak alatt 12 uniós gyártó, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 11 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(263)

A hasonló terméket a figyelembe vett időszak alatt 12 uniós gyártó, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 11 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (264) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 291 704 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például a kérelmező által szolgáltatott adatok (95) alapján határozta meg. A (15) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének mintegy 40 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(264)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 291 704 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például a kérelmező által szolgáltatott adatok (95) alapján határozta meg. A (15) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének mintegy 40 %-át képviselték.

95

4.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (265) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, valamint az uniós piacra kerülő import volumenére vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg az uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(265)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazat uniós piacra szánt saját termelésének értékesítési volumene, valamint az uniós piacra kerülő import volumenére vonatkozó Eurostat-adatok alapján határozta meg az uniós felhasználást.

| (266) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna)
   (96) | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 499 998 | 505 443 | 577 397 | 541 409 |
| Index | 100 | 101 | 115 | 108 |
| Forrás: Eurostat. |

(266)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)
   (96)

Uniós felhasználás (tonna)

96

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

499 998

505 443

577 397

541 409

Index

Index

100

100

101

101

115

115

108

108

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (267) | A figyelembe vett időszak folyamán az uniós felhasználás növekedett. 2018-ban 15 százalékponttal nőtt, míg a felülvizsgálati időszakban 7 százalékponttal csökkent 2018-hoz képest. 2016 és a felülvizsgálati időszak között összességében véve 8 %-kal bővült az uniós felhasználás. |
| --- | --- |

(267)

A figyelembe vett időszak folyamán az uniós felhasználás növekedett. 2018-ban 15 százalékponttal nőtt, míg a felülvizsgálati időszakban 7 százalékponttal csökkent 2018-hoz képest. 2016 és a felülvizsgálati időszak között összességében véve 8 %-kal bővült az uniós felhasználás.

4.3.   Az érintett országokból érkező behozatal

Az érintett országokból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országokból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (268) | A Bizottság az érintett országokból származó behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a (266) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul. |
| --- | --- |

(268)

A Bizottság az érintett országokból származó behozatal volumenét az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához a (266) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

| (269) | Az érintett országokból érkező behozatal és annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése
   (97) | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Oroszországból érkező behozatal volumene | 1 235 | 883 | 1 732 | 1 912 |
| Index | 100 | 72 | 140 | 155 |
| Az Oroszországból érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0,25 | 0,17 | 0,30 | 0,35 |
| Index | 100 | 71 | 121 | 143 |
| A Fehéroroszországból érkező import volumene | 18 | 0 | 0 | 4 |
| Index | 100 | 0 | 0 | 19 |
| A Fehéroroszországból érkező import piaci részesedése (%) | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Index | 100 | 0 | 0 | 18 |
| A Kínából érkező behozatal volumene | 478 | 589 | 424 | 559 |
| Index | 100 | 123 | 89 | 117 |
| A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0,10 | 0,12 | 0,07 | 0,10 |
| Index | 100 | 122 | 77 | 108 |
| Az érintett országokból érkező behozatal volumene | 1 731 | 1 472 | 2 156 | 2 475 |
| Index | 100 | 85 | 125 | 143 |
| Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedése (%) | 0,35 | 0,29 | 0,37 | 0,45 |
| Index | 100 | 84 | 108 | 132 |
| Forrás: Eurostat. |

(269)

Az érintett országokból érkező behozatal és annak piaci részesedése a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése
   (97)

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

97

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Az Oroszországból érkező behozatal volumene

1 235

883

1 732

1 912

Index

Index

100

100

72

72

140

140

155

155

Az Oroszországból érkező behozatal piaci részesedése (%)

0,25

0,17

0,30

0,35

Index

Index

100

100

71

71

121

121

143

143

A Fehéroroszországból érkező import volumene

18

0

0

4

Index

Index

100

100

0

0

0

0

19

19

A Fehéroroszországból érkező import piaci részesedése (%)

0

0

0

0

Index

Index

100

100

0

0

0

0

18

18

A Kínából érkező behozatal volumene

478

589

424

559

Index

Index

100

100

123

123

89

89

117

117

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése (%)

0,10

0,12

0,07

0,10

Index

Index

100

100

122

122

77

77

108

108

Az érintett országokból érkező behozatal volumene

1 731

1 472

2 156

2 475

Index

Index

100

100

85

85

125

125

143

143

Az érintett országokból érkező behozatal piaci részesedése (%)

0,35

0,29

0,37

0,45

Index

Index

100

100

84

84

108

108

132

132

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (270) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező behozatala a figyelembe vett időszak és a felülvizsgálati időszak alatt alacsony szinten maradt. Az Oroszországból és a Kínából érkező behozatal 2016 és a felülvizsgálati időszak között növekedett, e két ország piaci részesedése viszont nagyon alacsony (kevesebb mint 1 %) maradt, míg a Fehéroroszországból érkező behozatal piaci részesedése a 0,0033 %-ot sem érte el a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(270)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező behozatala a figyelembe vett időszak és a felülvizsgálati időszak alatt alacsony szinten maradt. Az Oroszországból és a Kínából érkező behozatal 2016 és a felülvizsgálati időszak között növekedett, e két ország piaci részesedése viszont nagyon alacsony (kevesebb mint 1 %) maradt, míg a Fehéroroszországból érkező behozatal piaci részesedése a 0,0033 %-ot sem érte el a figyelembe vett időszak alatt.

4.3.2.   Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országokból érkező behozatal árai és áralákínálás

4.3.2.1.   Árak

| (271) | A Bizottság az átlagos importárakat az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(271)

A Bizottság az átlagos importárakat az Eurostat statisztikái alapján határozta meg.

| (272) | Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakultak:

  4. táblázat


  Importár (EUR/tonna)
   (98) | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Oroszországból érkező behozatal ára | 410,52 | 499,74 | 475,80 | 540,37 |
| Index | 100 | 122 | 116 | 132 |
| A Fehéroroszországból érkező behozatal ára | 101,65 | 0 | 0 | 531,43 |
| Index | 100 | 0 | 0 | 523 |
| A Kínából érkező behozatal ára | 1 429,16 | 2 562,52 | 1 954,28 | 1 515,58 |
| Index | 100 | 179 | 137 | 106 |
| Forrás: Eurostat. |

(272)

Az érintett országokból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakultak:

4. táblázat

4. táblázat

Importár (EUR/tonna)
   (98)

Importár (EUR/tonna)

98

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Az Oroszországból érkező behozatal ára

410,52

499,74

475,80

540,37

Index

Index

100

100

122

122

116

116

132

132

A Fehéroroszországból érkező behozatal ára

101,65

0

0

531,43

Index

Index

100

100

0

0

0

0

523

523

A Kínából érkező behozatal ára

1 429,16

2 562,52

1 954,28

1 515,58

Index

Index

100

100

179

179

137

137

106

106

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (273) | Az Oroszországból érkező behozatal esetében az átlagos egységár növekedése volt tapasztalható 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Ez az áralakulás összhangban van a felülvizsgálat tárgyát képező termék árának alakulásával (lásd a lenti 5. és 9. táblázatot). |
| --- | --- |

(273)

Az Oroszországból érkező behozatal esetében az átlagos egységár növekedése volt tapasztalható 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Ez az áralakulás összhangban van a felülvizsgálat tárgyát képező termék árának alakulásával (lásd a lenti 5. és 9. táblázatot).

| (274) | A Kínából és Fehéroroszországból érkező behozatal nagyon alacsony volumenére tekintettel e behozatal árait nem lehetett érdemben elemezni. |
| --- | --- |

(274)

A Kínából és Fehéroroszországból érkező behozatal nagyon alacsony volumenére tekintettel e behozatal árait nem lehetett érdemben elemezni.

4.3.2.2.   Áralákínálás

| (275) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában és a Kínából az Unióba érkező behozatal nagyon alacsony mennyiségére tekintettel alatt nem lehetett megbízható behozatali árakat megállapítani felülvizsgálati időszak alatt. Ilyen körülmények között a felülvizsgálati időszak alatt Kínából érkező behozatalhoz társuló áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  (1) | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat terméktípusonként (hegesztett fekete és hegesztett galvanizált csövek), gyártelepi szintre átszámítva; valamint |
| --- | --- | --- |

(275)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában és a Kínából az Unióba érkező behozatal nagyon alacsony mennyiségére tekintettel alatt nem lehetett megbízható behozatali árakat megállapítani felülvizsgálati időszak alatt. Ilyen körülmények között a felülvizsgálati időszak alatt Kínából érkező behozatalhoz társuló áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

(1)

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat terméktípusonként (hegesztett fekete és hegesztett galvanizált csövek), gyártelepi szintre átszámítva; valamint

| (2) | a Kínában gyártott és külföldre értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték (99). |
| --- | --- |

(2)

a Kínában gyártott és külföldre értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termék terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték (99).

99

| (276) | Az Oroszországból érkező behozatalt illetően, az importvolumen a felülvizsgálati időszakban elegendőnek bizonyult ahhoz, hogy a Bizottság az intézkedések hatályvesztése esetén tanúsítandó jövőbeli árképzési magatartásra nézve megfelelő mutatónak tekintse. Tekintettel arra, hogy az oroszországi exportáló gyártók a (235) preambulumbekezdésben leírtak szerint nem működtek együtt, a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján határozta meg az importárakat. A részlegesen együttműködő oroszországi exportáló gyártó csak hegesztett fekete csöveket gyártott, az Unióba irányuló kivitel pedig szinte kizárólag hegesztett fekete csövekből áll. A Bizottság ezért csak a hegesztett fekete csövek esetében végzett összehasonlítást. A felülvizsgálati időszak alatt Oroszországból érkező behozatalhoz társuló áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  (1) | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek a hegesztett fekete csövekre felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat, gyártelepi szintre átszámítva; valamint |
| --- | --- | --- |

(276)

Az Oroszországból érkező behozatalt illetően, az importvolumen a felülvizsgálati időszakban elegendőnek bizonyult ahhoz, hogy a Bizottság az intézkedések hatályvesztése esetén tanúsítandó jövőbeli árképzési magatartásra nézve megfelelő mutatónak tekintse. Tekintettel arra, hogy az oroszországi exportáló gyártók a (235) preambulumbekezdésben leírtak szerint nem működtek együtt, a Bizottság az Eurostat CIF-árai alapján határozta meg az importárakat. A részlegesen együttműködő oroszországi exportáló gyártó csak hegesztett fekete csöveket gyártott, az Unióba irányuló kivitel pedig szinte kizárólag hegesztett fekete csövekből áll. A Bizottság ezért csak a hegesztett fekete csövek esetében végzett összehasonlítást. A felülvizsgálati időszak alatt Oroszországból érkező behozatalhoz társuló áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

(1)

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek a hegesztett fekete csövekre felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat, gyártelepi szintre átszámítva; valamint

| (2) | az Oroszországból származó hegesztett fekete csövek megfelelő súlyozott átlagos importára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték. |
| --- | --- |

(2)

az Oroszországból származó hegesztett fekete csövek megfelelő súlyozott átlagos importára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték.

| (277) | Ami a Fehéroroszországból érkező behozatalt illeti, az Unióba behozott igen alacsony mennyiségekre tekintettel a felülvizsgálati időszak alatt nem lehetett megbízható importárakat megállapítani. A Bizottság ezért a Fehéroroszországban gyártott és harmadik országbeli piacokon, különösen a fő exportpiacon, Oroszországban értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékek árát vette alapul. A (60) preambulumbekezdésben leírtak szerint korlátozott mennyiségben exportáltak hegesztett galvanizált csöveket, és az exportárak alakulása sem mutatott következetes tendenciát. A Bizottság ezért csak a hegesztett nem galvanizált csövek – tehát a hegesztett fekete csövek és egyéb hegesztett csövek – esetében végzett összehasonlítást. A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  (1) | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek a hegesztett nem galvanizált csövekre felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat, gyártelepi szintre átszámítva; valamint |
| --- | --- | --- |

(277)

Ami a Fehéroroszországból érkező behozatalt illeti, az Unióba behozott igen alacsony mennyiségekre tekintettel a felülvizsgálati időszak alatt nem lehetett megbízható importárakat megállapítani. A Bizottság ezért a Fehéroroszországban gyártott és harmadik országbeli piacokon, különösen a fő exportpiacon, Oroszországban értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékek árát vette alapul. A (60) preambulumbekezdésben leírtak szerint korlátozott mennyiségben exportáltak hegesztett galvanizált csöveket, és az exportárak alakulása sem mutatott következetes tendenciát. A Bizottság ezért csak a hegesztett nem galvanizált csövek – tehát a hegesztett fekete csövek és egyéb hegesztett csövek – esetében végzett összehasonlítást. A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

(1)

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek a hegesztett nem galvanizált csövekre felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat, gyártelepi szintre átszámítva; valamint

| (2) | a Fehéroroszországban gyártott és Oroszországba értékesített hegesztett nem galvanizált csövek megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték. |
| --- | --- |

(2)

a Fehéroroszországban gyártott és Oroszországba értékesített hegesztett nem galvanizált csövek megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. Egyéb információ hiányában ezeket a költségeket a CIF-érték 1 %-ára becsülték.

| (278) | A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 6,2 % és 23,5 % között alakult az érintett országok esetében. |
| --- | --- |

(278)

A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintába felvett uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 6,2 % és 23,5 % között alakult az érintett országok esetében.

4.4.   Az Oroszországtól, Fehéroroszországtól és Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

Az Oroszországtól, Fehéroroszországtól és Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (279) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala az Oroszországtól, Fehéroroszországtól és Kínától eltérő harmadik országok közül főként Törökországból, Indiából és az Észak-macedón Köztársaságból érkezett. |
| --- | --- |

(279)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatala az Oroszországtól, Fehéroroszországtól és Kínától eltérő harmadik országok közül főként Törökországból, Indiából és az Észak-macedón Köztársaságból érkezett.

| (280) | A behozatal (összesített) volumene, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyéb harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal
   (100)











  Ország | | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Törökország | Volumen (tonna) | 76 782 | 105 062 | 147 155 | 151 189 |
| | Index | 100 | 137 | 192 | 197 |
| | Piaci részesedés (%) | 15 | 21 | 25 | 28 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 547 | 643 | 702 | 626 |
| | Index | 100 | 117 | 128 | 114 |
| India | Volumen (tonna) | 59 483 | 51 718 | 53 545 | 48 903 |
| | Index | 100 | 87 | 90 | 82 |
| | Piaci részesedés (%) | 12 | 10 | 9 | 9 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 540 | 683 | 758 | 740 |
| Észak-macedón Köztársaság | Index | 100 | 126 | 140 | 137 |
| | Volumen (tonna) | 22 239 | 24 472 | 29 702 | 21 040 |
| | Index | 100 | 110 | 134 | 95 |
| | Piaci részesedés (%) | 4 | 5 | 5 | 4 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 494 | 607 | 626 | 574 |
| | Index | 100 | 123 | 127 | 116 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 51 179 | 49 700 | 64 076 | 51 956 |
| | Index | 100 | 97 | 125 | 102 |
| | Piaci részesedés (%) | 10 | 10 | 11 | 10 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 794 | 884 | 907 | 917 |
| | Index | 100 | 111 | 114 | 115 |
| Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat | Volumen (tonna) | 209 683 | 230 951 | 294 478 | 273 088 |
| | Index | 100 | 110 | 140 | 130 |
| | Piaci részesedés (%) | 42 | 46 | 51 | 50 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 600 | 700 | 749 | 698 |
| | Index | 100 | 117 | 125 | 116 |
| Forrás: Eurostat. |

(280)

A behozatal (összesített) volumene, valamint a felülvizsgálat tárgyát képező termék egyéb harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal
   (100)

Harmadik országokból érkező behozatal

100

Ország

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Törökország

Volumen (tonna)

76 782

105 062

147 155

151 189

Index

Index

100

100

137

137

192

192

197

197

Piaci részesedés (%)

15

21

25

28

Átlagár (EUR/tonna)

547

643

702

626

Index

Index

100

100

117

117

128

128

114

114

India

Volumen (tonna)

59 483

51 718

53 545

48 903

Index

Index

100

100

87

87

90

90

82

82

Piaci részesedés (%)

12

10

9

9

Átlagár (EUR/tonna)

540

683

758

740

Észak-macedón Köztársaság

Index

Index

100

100

126

126

140

140

137

137

Volumen (tonna)

22 239

24 472

29 702

21 040

Index

Index

100

100

110

110

134

134

95

95

Piaci részesedés (%)

4

5

5

4

Átlagár (EUR/tonna)

494

607

626

574

Index

Index

100

100

123

123

127

127

116

116

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

51 179

49 700

64 076

51 956

Index

Index

100

100

97

97

125

125

102

102

Piaci részesedés (%)

10

10

11

10

Átlagár (EUR/tonna)

794

884

907

917

Index

Index

100

100

111

111

114

114

115

115

Valamennyi harmadik ország összesen, kivéve az érintett országokat

Volumen (tonna)

209 683

230 951

294 478

273 088

Index

Index

100

100

110

110

140

140

130

130

Piaci részesedés (%)

42

46

51

50

Átlagár (EUR/tonna)

600

700

749

698

Index

Index

100

100

117

117

125

125

116

116

Forrás: Eurostat.

| (281) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Törökországból érkező behozatala jelentősen bővült a figyelembe vett időszak alatt. Ennek a behozatalnak a piaci részesedése 13 százalékponttal – vagyis mintegy 100 %-kal – nőtt 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Az Indiából érkező behozatal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, piaci részesedése azonban továbbra is számottevő, 9 % volt a felülvizsgálati időszak alatt. Az Észak-macedón Köztársaságból érkező behozatal változatlan maradt, piaci részesedése 4 % volt. Az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező teljes behozatal 30 %-kal nőtt 2016 és a felülvizsgálati időszak között, piaci részesedése ezzel elérte az 50 %-ot a felülvizsgálati időszakban, míg 2016-ban még csak 42 % volt. |
| --- | --- |

(281)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Törökországból érkező behozatala jelentősen bővült a figyelembe vett időszak alatt. Ennek a behozatalnak a piaci részesedése 13 százalékponttal – vagyis mintegy 100 %-kal – nőtt 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Az Indiából érkező behozatal csökkent a figyelembe vett időszak alatt, piaci részesedése azonban továbbra is számottevő, 9 % volt a felülvizsgálati időszak alatt. Az Észak-macedón Köztársaságból érkező behozatal változatlan maradt, piaci részesedése 4 % volt. Az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező teljes behozatal 30 %-kal nőtt 2016 és a felülvizsgálati időszak között, piaci részesedése ezzel elérte az 50 %-ot a felülvizsgálati időszakban, míg 2016-ban még csak 42 % volt.

| (282) | Az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt. Ez a tendencia összhangban van az érintett országokból érkező behozatal esetében a fenti 4. táblázatban megfigyelhető tendenciával és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése esetében az árak lenti 9. táblázatban megfigyelhető alakulásával. |
| --- | --- |

(282)

Az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai emelkedtek a figyelembe vett időszak alatt. Ez a tendencia összhangban van az érintett országokból érkező behozatal esetében a fenti 4. táblázatban megfigyelhető tendenciával és az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése esetében az árak lenti 9. táblázatban megfigyelhető alakulásával.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (283) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(283)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (284) | A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(284)

A Bizottság a (15) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (285) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező által az összes uniós gyártóra vonatkozóan szolgáltatott adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a kérdőívre adott válaszokban a mintába bevett uniós gyártókról közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(285)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező által az összes uniós gyártóra vonatkozóan szolgáltatott adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a kérdőívre adott válaszokban a mintába bevett uniós gyártókról közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (286) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(286)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (287) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(287)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységárak, egységköltség, munkaerőköltségek, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Makrogazdasági mutatók (101)

Makrogazdasági mutatók

101

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (288) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 319 525 | 286 386 | 305 907 | 291 704 |
| Index | 100 | 90 | 96 | 91 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 804 342 | 803 896 | 799 426 | 791 354 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 98 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 40 | 36 | 38 | 37 |
| Index | 100 | 90 | 96 | 93 |
| Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk. |

(288)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

319 525

286 386

305 907

291 704

Index

Index

100

100

90

90

96

96

91

91

Termelési kapacitás (tonna)

804 342

803 896

799 426

791 354

Index

Index

100

100

100

100

99

99

98

98

Kapacitáskihasználás (%)

40

36

38

37

Index

Index

100

100

90

90

96

96

93

93

Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk.

Forrás:

| (289) | Noha az uniós felhasználás a (267) preambulumbekezdésben említett módon 8 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, a hasonló termékből gyártott volumen ugyanabban az időszakban a 2016. évi 319 525 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatti 291 704 tonnára esett vissza, ami 9 százalékpontos csökkenésnek felel meg. Az uniós gazdasági ágazatnak tehát nem származott előnye az uniós felhasználás bővüléséből. |
| --- | --- |

(289)

Noha az uniós felhasználás a (267) preambulumbekezdésben említett módon 8 százalékponttal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, a hasonló termékből gyártott volumen ugyanabban az időszakban a 2016. évi 319 525 tonnáról a felülvizsgálati időszak alatti 291 704 tonnára esett vissza, ami 9 százalékpontos csökkenésnek felel meg. Az uniós gazdasági ágazatnak tehát nem származott előnye az uniós felhasználás bővüléséből.

| (290) | A termelési volumen csökkenése főként annak tudható be, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre nagyobb versennyel szembesül a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatala miatt. A (281) és (282) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a harmadik országokból – különösen Törökországból – érkező behozatal volumene jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése 8 százalékponttal nőtt 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Az ezekből az országokból a felülvizsgálati időszak alatt érkezett behozatal teljes volumene 273 088 tonna volt, amely 50 %-os piaci részesedésnek felel meg, míg az érintett országokból ugyanabban az időszakban érkezett behozatal teljes volumene mindössze 2 475 tonna volt, amely kevesebb mint 0,5 %-os piaci részesedést tett ki. |
| --- | --- |

(290)

A termelési volumen csökkenése főként annak tudható be, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre nagyobb versennyel szembesül a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatala miatt. A (281) és (282) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a harmadik országokból – különösen Törökországból – érkező behozatal volumene jelentősen nőtt a figyelembe vett időszak alatt. Az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedése 8 százalékponttal nőtt 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Az ezekből az országokból a felülvizsgálati időszak alatt érkezett behozatal teljes volumene 273 088 tonna volt, amely 50 %-os piaci részesedésnek felel meg, míg az érintett országokból ugyanabban az időszakban érkezett behozatal teljes volumene mindössze 2 475 tonna volt, amely kevesebb mint 0,5 %-os piaci részesedést tett ki.

| (291) | A termelési kapacitás ugyan változatlan maradt a figyelembe vett időszak alatt, a kapacitáskihasználás azonban a termelési volumen tendenciáját követve 40 %-ról 37 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(291)

A termelési kapacitás ugyan változatlan maradt a figyelembe vett időszak alatt, a kapacitáskihasználás azonban a termelési volumen tendenciáját követve 40 %-ról 37 %-ra csökkent.

4.5.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (292) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az uniós piacon független vevőknek történt értékesítés teljes volumene (tonna) | 288 584 | 273 020 | 280 763 | 265 846 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 92 |
| Piaci részesedés (%) | 58 | 54 | 49 | 49 |
| Index | 100 | 94 | 84 | 85 |
| Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk. |

(292)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Az uniós piacon független vevőknek történt értékesítés teljes volumene (tonna)

288 584

273 020

280 763

265 846

Index

Index

100

100

95

95

97

97

92

92

Piaci részesedés (%)

58

54

49

49

Index

100

94

84

85

Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk.

| (293) | Az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékek Unión belüli független vevőknek történő értékesítésének volumene ugyanúgy alakult, mint a termelési volumen, és hasonlóképpen 8 százalékponttal csökkent 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent: a 2016. évi 58 %-ról 49 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt, ami összhangban van az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedésében bekövetkezett, 8 százalékpontos növekedéssel. |
| --- | --- |

(293)

Az uniós gazdasági ágazat által gyártott termékek Unión belüli független vevőknek történő értékesítésének volumene ugyanúgy alakult, mint a termelési volumen, és hasonlóképpen 8 százalékponttal csökkent 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése is csökkent: a 2016. évi 58 %-ról 49 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt, ami összhangban van az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatal piaci részesedésében bekövetkezett, 8 százalékpontos növekedéssel.

| (294) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének csökkenését tehát az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatal bővülése okozta. |
| --- | --- |

(294)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének és piaci részesedésének csökkenését tehát az érintett országoktól eltérő harmadik országokból érkező behozatal bővülése okozta.

4.5.2.3.   Növekedés

| (295) | Noha 2016 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal nőtt az uniós felhasználás, az Unión belüli független vevőknek történő értékesítés volumene viszont szintén 8 %-kal visszaesett, emiatt pedig az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban. Következésképpen a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nem növekedett. |
| --- | --- |

(295)

Noha 2016 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal nőtt az uniós felhasználás, az Unión belüli független vevőknek történő értékesítés volumene viszont szintén 8 %-kal visszaesett, emiatt pedig az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 9 százalékponttal csökkent a figyelembe vett időszakban. Következésképpen a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat nem növekedett.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (296) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 628 | 630 | 624 | 608 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 97 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 508 | 455 | 491 | 480 |
| Index | 100 | 89 | 96 | 94 |
| Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk. |

(296)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

628

630

624

608

Index

Index

100

100

100

100

99

99

97

97

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

508

455

491

480

Index

Index

100

100

89

89

96

96

94

94

Forrás: a kérelmező által benyújtott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott információk.

| (297) | Az uniós gazdasági ágazatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásával foglalkozó alkalmazottak létszáma 3 %-kal csökkent 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Az uniós gazdasági ágazati munkaerő egy alkalmazottra vetített termelésben (tonna) mért termelékenysége ugyanezt a tendenciát mutatta: a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(297)

Az uniós gazdasági ágazatban a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásával foglalkozó alkalmazottak létszáma 3 %-kal csökkent 2016 és a felülvizsgálati időszak között. Az uniós gazdasági ágazati munkaerő egy alkalmazottra vetített termelésben (tonna) mért termelékenysége ugyanezt a tendenciát mutatta: a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent.

| (298) | Az alkalmazottak létszámának csökkenése a termelési volumen visszaesésének tudható be, amely az uniós gazdasági ágazat termékeinek értékesítésében és az irántuk mutatkozó keresletben bekövetkezett csökkenéssel is összefügg. A termelékenység csökkenése azzal magyarázható, hogy a termelési volumen nagyobb mértékben zsugorodott, mint az alkalmazottak létszáma. |
| --- | --- |

(298)

Az alkalmazottak létszámának csökkenése a termelési volumen visszaesésének tudható be, amely az uniós gazdasági ágazat termékeinek értékesítésében és az irántuk mutatkozó keresletben bekövetkezett csökkenéssel is összefügg. A termelékenység csökkenése azzal magyarázható, hogy a termelési volumen nagyobb mértékben zsugorodott, mint az alkalmazottak létszáma.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (299) | A Bizottság a (239) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az Oroszországból érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. A Bizottság azt is megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a Fehéroroszországból és Kínából érkező dömping megismétlődése valószínű. |
| --- | --- |

(299)

A Bizottság a (239) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az Oroszországból érkező dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. A Bizottság azt is megállapította, hogy ha nem hosszabbítja meg az intézkedéseket, a Fehéroroszországból és Kínából érkező dömping megismétlődése valószínű.

| (300) | Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt az érintett országokból érkező behozatal szintje igen korlátozott volt: az uniós felhasználás mindössze 0,45 %-át tette ki. Ezért a behozatal tényleges dömpingkülönbözetének nagysága meglehetősen korlátozott mértékben befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(300)

Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt az érintett országokból érkező behozatal szintje igen korlátozott volt: az uniós felhasználás mindössze 0,45 %-át tette ki. Ezért a behozatal tényleges dömpingkülönbözetének nagysága meglehetősen korlátozott mértékben befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot.

| (301) | A fentiekben vizsgált makrogazdasági mutatók azt jelzik, hogy a 2008 óta hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Így az előző dömping után nem volt megállapítható helyreállás, az uniós gazdasági ágazat pedig továbbra is rendkívül érzékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. |
| --- | --- |

(301)

A fentiekben vizsgált makrogazdasági mutatók azt jelzik, hogy a 2008 óta hatályos dömpingellenes intézkedések ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Így az előző dömping után nem volt megállapítható helyreállás, az uniós gazdasági ágazat pedig továbbra is rendkívül érzékeny az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.

4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók (102)

Mikrogazdasági mutatók

102

4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (302) | A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (EUR/tonna) | 662 | 763 | 825 | 778 |
| Index | 100 | 115 | 125 | 118 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 731 | 875 | 913 | 912 |
| Index | 100 | 120 | 125 | 125 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(302)

A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (EUR/tonna)

662

763

825

778

Index

Index

100

100

115

115

125

125

118

118

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

731

875

913

912

Index

Index

100

100

120

120

125

125

125

125

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (303) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységárai a figyelembe vett időszak alatt emelkedtek. 2016 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal emelkedtek az árak. A felülvizsgálat tárgyát képező termék árucikk, az értékesítési árat pedig befolyásolja a fő nyersanyag – a melegen hengerelt tekercsek – ára, amely az előállítási költség több mint 50 %-át teszi ki. Az értékesítési árak növekedése bizonyos mértékben követte az előállítási költség alakulását, amely 2016 és a felülvizsgálati időszak között 25 %-kal emelkedett. Azonban az átlagos értékesítési ár nem ugyanolyan ütemben nőtt, mint a termelési egységköltség, amely ráadásul folyamatosan az átlagos értékesítési ár felett volt a figyelembe vett időszak alatt. Ez annak tudható be, hogy emelkedtek a nyersanyagárak, és a behozatal hatására fokozódott verseny, ami lenyomta az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait. |
| --- | --- |

(303)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési egységárai a figyelembe vett időszak alatt emelkedtek. 2016 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal emelkedtek az árak. A felülvizsgálat tárgyát képező termék árucikk, az értékesítési árat pedig befolyásolja a fő nyersanyag – a melegen hengerelt tekercsek – ára, amely az előállítási költség több mint 50 %-át teszi ki. Az értékesítési árak növekedése bizonyos mértékben követte az előállítási költség alakulását, amely 2016 és a felülvizsgálati időszak között 25 %-kal emelkedett. Azonban az átlagos értékesítési ár nem ugyanolyan ütemben nőtt, mint a termelési egységköltség, amely ráadásul folyamatosan az átlagos értékesítési ár felett volt a figyelembe vett időszak alatt. Ez annak tudható be, hogy emelkedtek a nyersanyagárak, és a behozatal hatására fokozódott verseny, ami lenyomta az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait.

4.5.3.2.   Munkaerőköltség

| (304) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 40 005 | 36 579 | 39 466 | 43 066 |
| Index | 100 | 91 | 99 | 108 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(304)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

40 005

36 579

39 466

43 066

Index

Index

100

100

91

91

99

99

108

108

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (305) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltségek először csökkentek 2016 és 2017 között, majd fokozatosan növekedni kezdtek 2018-ban és a felülvizsgálati időszakban. Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2016 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(305)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltségek először csökkentek 2016 és 2017 között, majd fokozatosan növekedni kezdtek 2018-ban és a felülvizsgálati időszakban. Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 2016 és a felülvizsgálati időszak között 8 %-kal nőtt.

4.5.3.3.   Készletek

| (306) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 20 722 | 12 356 | 14 952 | 17 600 |
| Index | 100 | 60 | 72 | 85 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(306)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

20 722

12 356

14 952

17 600

Index

Index

100

100

60

60

72

72

85

85

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

| (307) | Az uniós gazdasági ágazat készletei 2016 és a felülvizsgálati időszak között csökkentek. Először 40 %-kal csökkentek 2016 és 2017 között, majd 2018-ban és a felülvizsgálati időszakban fokozatosan növekedni kezdtek, de a 2016. évi szint alatt maradtak. Összességében véve 15 %-kal csökkentek a készletek 2016 és a felülvizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(307)

Az uniós gazdasági ágazat készletei 2016 és a felülvizsgálati időszak között csökkentek. Először 40 %-kal csökkentek 2016 és 2017 között, majd 2018-ban és a felülvizsgálati időszakban fokozatosan növekedni kezdtek, de a 2016. évi szint alatt maradtak. Összességében véve 15 %-kal csökkentek a készletek 2016 és a felülvizsgálati időszak között.

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (308) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2016 | 2017 | 2018 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | -6 | -5 | -4 | -11 |
| Index | -100 | -76 | -70 | -177 |
| Pénzforgalom (EUR) | –4 874 323 | 2 363 932 | –3 670 718 | –8 123 363 |
| Index | -100 | 48 | -75 | -167 |
| Beruházások (EUR) | 2 457 649 | 1 647 452 | 1 301 235 | 2 095 539 |
| Index | 100 | 67 | 53 | 85 |
| A beruházások megtérülése (%) | -18 | -17 | -17 | -41 |
| Index | -100 | -96 | -96 | -228 |
| Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek. |

(308)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2016

2017

2018

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

-6

-5

-4

-11

Index

Index

-100

-100

-76

-76

-70

-70

-177

-177

Pénzforgalom (EUR)

–4 874 323

2 363 932

–3 670 718

–8 123 363

Index

Index

-100

-100

48

48

-75

-75

-167

-167

Beruházások (EUR)

2 457 649

1 647 452

1 301 235

2 095 539

Index

Index

100

100

67

67

53

53

85

85

A beruházások megtérülése (%)

-18

-17

-17

-41

Index

Index

-100

-100

-96

-96

-96

-96

-228

-228

Forrás: a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívek.

Forrás:

a)   
  Jövedelmezőség

Jövedelmezőség

| (309) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(309)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (310) | Az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa 2016-ban negatív volt (– 6 %), a felülvizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent, és – 11 %-ra esett vissza. Azért volt végig negatív az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa a figyelembe vett időszakban, mert a termelési egységköltség mindig meghaladta a felülvizsgálat tárgyát képező termék átlagos értékesítési árát. A 9. táblázatban látható módon a termelési egységköltség és az átlagos értékesítési ár közötti különbség tovább nőtt a felülvizsgálati időszak során. Ez a körülmény azzal magyarázható, hogy mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék árucikk, az értékesítési ár a fő nyersanyag (melegen hengerelt tekercsek) árától és a piaci versenytől függ. Megfigyelhető, hogy a harmadik országokból érkező behozatal hatására a volumenre és az alacsony ár szempontjából fokozódó verseny miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott olyan mértékű értékesítési árat szabni, amely legalább az előállítási költséget fedezte volna. |
| --- | --- |

(310)

Az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa 2016-ban negatív volt (– 6 %), a felülvizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent, és – 11 %-ra esett vissza. Azért volt végig negatív az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa a figyelembe vett időszakban, mert a termelési egységköltség mindig meghaladta a felülvizsgálat tárgyát képező termék átlagos értékesítési árát. A 9. táblázatban látható módon a termelési egységköltség és az átlagos értékesítési ár közötti különbség tovább nőtt a felülvizsgálati időszak során. Ez a körülmény azzal magyarázható, hogy mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék árucikk, az értékesítési ár a fő nyersanyag (melegen hengerelt tekercsek) árától és a piaci versenytől függ. Megfigyelhető, hogy a harmadik országokból érkező behozatal hatására a volumenre és az alacsony ár szempontjából fokozódó verseny miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudott olyan mértékű értékesítési árat szabni, amely legalább az előállítási költséget fedezte volna.

b)   
  Pénzforgalom

Pénzforgalom

| (311) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom 2017-ben előbb bővült, majd 2018-ban és a felülvizsgálati időszakban is újra csökkent: –8 millió euróra esett vissza. Ez a visszaesés a (310) preambulumbekezdésben leírta szerint főként a jövedelmezőség romlásának tudható be. |
| --- | --- |

(311)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom 2017-ben előbb bővült, majd 2018-ban és a felülvizsgálati időszakban is újra csökkent: –8 millió euróra esett vissza. Ez a visszaesés a (310) preambulumbekezdésben leírta szerint főként a jövedelmezőség romlásának tudható be.

c)   
  Beruházások és a beruházások megtérülése

Beruházások és a beruházások megtérülése

| (312) | A beruházások 15 %-kal csökkentek a készletek 2016 és a felülvizsgálati időszak között, ami szintén az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzetét támasztja alá. A beruházások megtérülése – vagyis a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség – a figyelembe vett időszak alatt – 18 %-ról – 41 %-ra esett vissza, tehát a jövedelmezőséggel azonos tendenciát mutatott. |
| --- | --- |

(312)

A beruházások 15 %-kal csökkentek a készletek 2016 és a felülvizsgálati időszak között, ami szintén az uniós gazdasági ágazat nehéz pénzügyi helyzetét támasztja alá. A beruházások megtérülése – vagyis a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség – a figyelembe vett időszak alatt – 18 %-ról – 41 %-ra esett vissza, tehát a jövedelmezőséggel azonos tendenciát mutatott.

4.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (313) | A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. Összességében véve minden gazdasági mutató romlott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(313)

A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. Összességében véve minden gazdasági mutató romlott a figyelembe vett időszakban.

| (314) | A termelési és az értékesítési volumen csökkent, ami a foglalkoztatás és a termelékenység mellett a jövedelmezőségre is kedvezőtlen hatással volt. A harmadik országokból érkező behozatal hatására fokozódó verseny és árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségi helyzete tovább romlott. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa negatív volt (– 11 %) a felülvizsgálati időszak alatt. A pénzforgalom, a beruházási tevékenység és a beruházások megtérülése szintén visszaesett, ami megnehezítette a tőkebevonást és a beruházást az uniós gazdasági ágazatban. |
| --- | --- |

(314)

A termelési és az értékesítési volumen csökkent, ami a foglalkoztatás és a termelékenység mellett a jövedelmezőségre is kedvezőtlen hatással volt. A harmadik országokból érkező behozatal hatására fokozódó verseny és árnyomás miatt az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségi helyzete tovább romlott. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat haszonkulcsa negatív volt (– 11 %) a felülvizsgálati időszak alatt. A pénzforgalom, a beruházási tevékenység és a beruházások megtérülése szintén visszaesett, ami megnehezítette a tőkebevonást és a beruházást az uniós gazdasági ágazatban.

| (315) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében. |
| --- | --- |

(315)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében.

| (316) | A Bizottság megvizsgálta, van-e ok-okozati összefüggés az érintett országokból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. |
| --- | --- |

(316)

A Bizottság megvizsgálta, van-e ok-okozati összefüggés az érintett országokból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között.

| (317) | Az érintett országokból érkező behozatal volumene elenyésző volt a figyelembe vett időszak alatt, az ezekből az országokból érkező behozatal piaci részesedése pedig együttesen is csak 0,43 %-ot tett ki a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(317)

Az érintett országokból érkező behozatal volumene elenyésző volt a figyelembe vett időszak alatt, az ezekből az országokból érkező behozatal piaci részesedése pedig együttesen is csak 0,43 %-ot tett ki a felülvizsgálati időszak alatt.

| (318) | Ugyanakkor az érintett országoktól eltérő harmadik országokból, például Törökországból, Indiából és az Észak-macedón Köztársaságból érkező olcsó behozatal hirtelen bővülése ár és volumen tekintetében jelentős nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat értékesítésére. Szemléltetésképpen, a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által független vevőknek felszámított átlagos értékesítési ár 778 EUR/tonna volt, míg a Törökországból behozott termékek átlagos értékesítési ára 626 EUR/tonna, az Észak-macedón Köztársaságból behozott termékeké pedig 574 EUR/tonna volt. Emellett az érintett országoktól eltérő országokból érkező behozatal piaci részesedése 42 %-ról 50 %-ra nőtt 2016 és 2019 között. |
| --- | --- |

(318)

Ugyanakkor az érintett országoktól eltérő harmadik országokból, például Törökországból, Indiából és az Észak-macedón Köztársaságból érkező olcsó behozatal hirtelen bővülése ár és volumen tekintetében jelentős nyomást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat értékesítésére. Szemléltetésképpen, a felülvizsgálati időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által független vevőknek felszámított átlagos értékesítési ár 778 EUR/tonna volt, míg a Törökországból behozott termékek átlagos értékesítési ára 626 EUR/tonna, az Észak-macedón Köztársaságból behozott termékeké pedig 574 EUR/tonna volt. Emellett az érintett országoktól eltérő országokból érkező behozatal piaci részesedése 42 %-ról 50 %-ra nőtt 2016 és 2019 között.

| (319) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt nem okozhatta az érintett országokból érkező behozatal, mivel annak volumene nagyon korlátozott volt. |
| --- | --- |

(319)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt nem okozhatta az érintett országokból érkező behozatal, mivel annak volumene nagyon korlátozott volt.

| (320) | Ezért a Bizottság a továbbiakban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődne-e az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár. |
| --- | --- |

(320)

Ezért a Bizottság a továbbiakban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűleg megismétlődne-e az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár.

5.   AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL ÁLTAL OKOZOTT KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

AZ ÉRINTETT ORSZÁGOKBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL ÁLTAL OKOZOTT KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE AZ INTÉZKEDÉSEK HATÁLYVESZTÉSE ESETÉN

| (321) | A Bizottságnak a (315) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A (319) preambulumbekezdésben a Bizottság azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt nem okozhatta az érintett országokból érkező behozatal. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(321)

A Bizottságnak a (315) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A (319) preambulumbekezdésben a Bizottság azt is megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt nem okozhatta az érintett országokból érkező behozatal. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése.

| (322) | Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése, a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe: 1. szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje, valamint 2. az ezekből az országokból esetlegesen érkező behozatalnak és e behozatal árszintjének az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(322)

Annak megállapításához, hogy valószínűsíthető-e az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése, a Bizottság a következő tényezőket vette figyelembe: 1. szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje, valamint 2. az ezekből az országokból esetlegesen érkező behozatalnak és e behozatal árszintjének az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatása az intézkedések hatályvesztése esetén.

5.1.   Szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje

Szabad kapacitás az érintett országokban és az uniós piac vonzereje

| (323) | A (78), (210) és (250) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportáló gyártók számottevő szabad kapacitással rendelkeznek, amely együttesen jelentősen meghaladja a jelenlegi termelési volument és belső keresletet ezekben az országokban (103), ez a szabad kapacitás pedig az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható lenne arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártsák az Unióba történő exportra. |
| --- | --- |

(323)

A (78), (210) és (250) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően a fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportáló gyártók számottevő szabad kapacitással rendelkeznek, amely együttesen jelentősen meghaladja a jelenlegi termelési volument és belső keresletet ezekben az országokban (103), ez a szabad kapacitás pedig az intézkedések hatályvesztése esetén felhasználható lenne arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártsák az Unióba történő exportra.

103

| (324) | A (205) és (213) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai exportáló gyártók a legfontosabb harmadik országbeli piacaikra dömpingáron exportáltak, amely átlagosan 8–21 %-kal alacsonyabb volt az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési árainál. A (251) preambulumbekezdésben megállapított módon a harmadik országokba irányuló oroszországi kivitel árai mintegy 29 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók uniós piaci árai. Végezetül a (82) preambulumbekezdésben megállapításra került, hogy a fehéroroszországi exportáló gyártók az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva mintegy 5 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a legfontosabb harmadik országbeli piacukra, Oroszországba. A Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kivitel árszintjére figyelemmel tehát az Unióba történő kivitel jóval vonzóbb lehet a fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportőrök számára. Következésképpen észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportáló gyártók újra jelentős volumenben exportálnák a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. Szintén alátámasztja ezt a feltételezést, hogy számottevő szabad kapacitás áll rendelkezésre ezekben az országokban. |
| --- | --- |

(324)

A (205) és (213) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai exportáló gyártók a legfontosabb harmadik országbeli piacaikra dömpingáron exportáltak, amely átlagosan 8–21 %-kal alacsonyabb volt az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési árainál. A (251) preambulumbekezdésben megállapított módon a harmadik országokba irányuló oroszországi kivitel árai mintegy 29 %-kal alacsonyabbak voltak, mint az uniós gyártók uniós piaci árai. Végezetül a (82) preambulumbekezdésben megállapításra került, hogy a fehéroroszországi exportáló gyártók az uniós gyártók uniós piaci átlagos értékesítési áraihoz viszonyítva mintegy 5 %-kal alacsonyabb áron exportáltak a legfontosabb harmadik országbeli piacukra, Oroszországba. A Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból egyéb harmadik országbeli piacokra irányuló kivitel árszintjére figyelemmel tehát az Unióba történő kivitel jóval vonzóbb lehet a fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportőrök számára. Következésképpen észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a fehéroroszországi, kínai és oroszországi exportáló gyártók újra jelentős volumenben exportálnák a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. Szintén alátámasztja ezt a feltételezést, hogy számottevő szabad kapacitás áll rendelkezésre ezekben az országokban.

5.2.   Az érintett országokból esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

Az érintett országokból esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (325) | A 4.3.2.2. szakaszban leírtak szerint a Bizottság elemezte a dömpingellenes intézkedések hiányában felmerülő alákínálást, hogy megállapítsa, milyen hatást gyakorolna az érintett országokból érkező behozatal az uniós gazdasági ágazatra az intézkedések megszűnése esetén. |
| --- | --- |

(325)

A 4.3.2.2. szakaszban leírtak szerint a Bizottság elemezte a dömpingellenes intézkedések hiányában felmerülő alákínálást, hogy megállapítsa, milyen hatást gyakorolna az érintett országokból érkező behozatal az uniós gazdasági ágazatra az intézkedések megszűnése esetén.

| (326) | A Bizottság a (278) preambulumbekezdésben rámutatott arra, hogy az alákínálási számítás alapján az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 6,2 % és 23,5 % között alakult az érintett országok esetében. |
| --- | --- |

(326)

A Bizottság a (278) preambulumbekezdésben rámutatott arra, hogy az alákínálási számítás alapján az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 6,2 % és 23,5 % között alakult az érintett országok esetében.

| (327) | A Bizottság emellett szimulációt is végzett, hogy alaposabban megvizsgálja az érintett országokból érkező behozatal valószínűsíthető hatását az uniós gazdasági ágazat helyzetére. E tekintetben a Bizottság abból indult ki, hogy az érintett országok exportáló gyártói az intézkedések bevezetését megelőzővel azonos mennyiségben exportálnának az Unióba (vagyis együttesen 250 559 tonnát), az uniós felhasználás pedig nem változna a felülvizsgálati időszak alatt (tehát 541 409 tonna lenne). A Bizottság továbbá feltételezte, hogy az ezekből az országokból érkező teljes behozatal 50 %-a érintené az uniós gazdasági ágazatot, a fennmaradó 50 % pedig az egyéb harmadik országokból érkező behozatalt érintené, mivel a piaci részesedések hasonló nagyságrendűek. Végezetül a Bizottság azt is feltételezte, hogy az uniós gazdasági ágazatban maradnának a felülvizsgálati időszak alatti értékesítési árak, mivel az ágazat már eleve veszteséges. |
| --- | --- |

(327)

A Bizottság emellett szimulációt is végzett, hogy alaposabban megvizsgálja az érintett országokból érkező behozatal valószínűsíthető hatását az uniós gazdasági ágazat helyzetére. E tekintetben a Bizottság abból indult ki, hogy az érintett országok exportáló gyártói az intézkedések bevezetését megelőzővel azonos mennyiségben exportálnának az Unióba (vagyis együttesen 250 559 tonnát), az uniós felhasználás pedig nem változna a felülvizsgálati időszak alatt (tehát 541 409 tonna lenne). A Bizottság továbbá feltételezte, hogy az ezekből az országokból érkező teljes behozatal 50 %-a érintené az uniós gazdasági ágazatot, a fennmaradó 50 % pedig az egyéb harmadik országokból érkező behozatalt érintené, mivel a piaci részesedések hasonló nagyságrendűek. Végezetül a Bizottság azt is feltételezte, hogy az uniós gazdasági ágazatban maradnának a felülvizsgálati időszak alatti értékesítési árak, mivel az ágazat már eleve veszteséges.

| (328) | Ennek a szimulációnak az eredménye szerint az uniós gazdasági ágazat valószínűsíthetően értékesítési volument és piaci részesedést veszítene az uniós piacon. Ez befolyásolná a gazdasági ágazat általános jövedelmezőségét, amely – 11 %-ról – 25 %-ra csökkenne. |
| --- | --- |

(328)

Ennek a szimulációnak az eredménye szerint az uniós gazdasági ágazat valószínűsíthetően értékesítési volument és piaci részesedést veszítene az uniós piacon. Ez befolyásolná a gazdasági ágazat általános jövedelmezőségét, amely – 11 %-ról – 25 %-ra csökkenne.

| (329) | Ez óvatos elemzés, tekintettel arra, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai elmaradnak az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési áraitól. Ez azt jelenti, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező dömpingelt behozatalának piaci részesedése minden valószínűség szerint előbb az uniós gazdasági ágazat kárára növekedne, s csak ezt követően szorítaná ki az egyéb harmadik országokból az Unióba irányuló kivitelt. Ez tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét. |
| --- | --- |

(329)

Ez óvatos elemzés, tekintettel arra, hogy az egyéb harmadik országokból érkező behozatal átlagos értékesítési árai elmaradnak az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési áraitól. Ez azt jelenti, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező dömpingelt behozatalának piaci részesedése minden valószínűség szerint előbb az uniós gazdasági ágazat kárára növekedne, s csak ezt követően szorítaná ki az egyéb harmadik országokból az Unióba irányuló kivitelt. Ez tovább rontaná az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét.

| (330) | A tájékoztatást követően a fehéroroszországi kormány előadta, hogy a szimulációból levont következtetéseket törölni kell ebből a rendeletből, tekintettel egyrészt arra, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint: „[a]mikor egyszerre több országból érkező termék behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy: [...] egyik ország importbehozatalának mennyisége sem elhanyagolható”, másrészt arra, hogy a Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból érkező behozatal 2019-ben elhanyagolható volt. |
| --- | --- |

(330)

A tájékoztatást követően a fehéroroszországi kormány előadta, hogy a szimulációból levont következtetéseket törölni kell ebből a rendeletből, tekintettel egyrészt arra, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése szerint: „[a]mikor egyszerre több országból érkező termék behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy: [...] egyik ország importbehozatalának mennyisége sem elhanyagolható”, másrészt arra, hogy a Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból érkező behozatal 2019-ben elhanyagolható volt.

[a]mikor egyszerre több országból érkező termék behozatala képezi a dömpingellenes vizsgálat tárgyát, az ilyen behozatal hatásait csak akkor lehet összesítve értékelni, ha megállapítást nyer, hogy: [...] egyik ország importbehozatalának mennyisége sem elhanyagolható

| (331) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése a tényleges behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak értékeléséhez kapcsolódik, amelynek célja a kár megállapítása dömpingellenes vizsgálat keretében, míg a (327)–(329) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság által elvégzett szimuláció annak megállapítására irányult, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e az érintett országokból érkező behozatal által okozott kár megismétlődése. E behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatásainak becsléséhez a szimuláció abból a feltételezésből indult ki, hogy az érintett országok az intézkedések bevezetését megelőzővel azonos mennyiségben exportálnának. Ez a mennyiség nem volt elhanyagolható (104). A Bizottság tehát elutasította ezt az állítást, mivel az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése nem vonatkozik az elvégzett szimulációra, a szimulációban figyelembe vett egyes országokból érkező behozatal lehetséges volumene pedig nem elhanyagolható. |
| --- | --- |

(331)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése a tényleges behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásainak értékeléséhez kapcsolódik, amelynek célja a kár megállapítása dömpingellenes vizsgálat keretében, míg a (327)–(329) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság által elvégzett szimuláció annak megállapítására irányult, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e az érintett országokból érkező behozatal által okozott kár megismétlődése. E behozatal uniós gazdasági ágazatra gyakorolt lehetséges hatásainak becsléséhez a szimuláció abból a feltételezésből indult ki, hogy az érintett országok az intézkedések bevezetését megelőzővel azonos mennyiségben exportálnának. Ez a mennyiség nem volt elhanyagolható (104). A Bizottság tehát elutasította ezt az állítást, mivel az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdése nem vonatkozik az elvégzett szimulációra, a szimulációban figyelembe vett egyes országokból érkező behozatal lehetséges volumene pedig nem elhanyagolható.

104

| (332) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az érintett országokból az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(332)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az érintett országokból az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

| (333) | A tájékoztatást követően az orosz kormány azt állította, hogy nincs ok-okozati összefüggés az Oroszországból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete között. E tekintetben a Bizottság rámutatott arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése nem írja elő, hogy a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálatokban elemezze az ok-okozati összefüggést az érintett országokból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Az intézkedések fenntartásához elegendő indokot szolgáltat annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne. A Bizottság a (332) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az érintett országokból az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt, ami bizonyítja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll az érintett országokból, köztük Oroszországból érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődésének valószínűsége. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(333)

A tájékoztatást követően az orosz kormány azt állította, hogy nincs ok-okozati összefüggés az Oroszországból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete között. E tekintetben a Bizottság rámutatott arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése nem írja elő, hogy a Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálatokban elemezze az ok-okozati összefüggést az érintett országokból érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között. Az intézkedések fenntartásához elegendő indokot szolgáltat annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a kár folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne. A Bizottság a (332) preambulumbekezdésben arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az érintett országokból az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező dömpingelt behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt, ami bizonyítja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll az érintett országokból, köztük Oroszországból érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott kár megismétlődésének valószínűsége. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (334) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a forgalmazók és a felhasználók érdekei – felmérésével történt. |
| --- | --- |

(334)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek – többek között az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a forgalmazók és a felhasználók érdekei – felmérésével történt.

| (335) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(335)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (336) | Noha a hatályos dömpingellenes intézkedések nagymértékben akadályozták az érintett országokból az uniós piacra érkező dömpingelt behozatalt, az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte felülvizsgálati időszak alatt, és kiszolgáltatott helyzetben van, amit a kármutatók kedvezőtlen alakulása is megerősít. |
| --- | --- |

(336)

Noha a hatályos dömpingellenes intézkedések nagymértékben akadályozták az érintett országokból az uniós piacra érkező dömpingelt behozatalt, az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte felülvizsgálati időszak alatt, és kiszolgáltatott helyzetben van, amit a kármutatók kedvezőtlen alakulása is megerősít.

| (337) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező behozatalának elenyésző volumene ellenére a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy a valószínűsége az ezekből az országokból érkező behozatal által okozott kár megismétlődésének. Az érintett országokból érkező nagy volumenű dömpingelt behozatal további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Ez tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat eleve rendkívül sérülékeny gazdasági helyzetét, és fenyegetné életképességét. |
| --- | --- |

(337)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező behozatalának elenyésző volumene ellenére a Bizottság megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén nagy a valószínűsége az ezekből az országokból érkező behozatal által okozott kár megismétlődésének. Az érintett országokból érkező nagy volumenű dömpingelt behozatal további kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. Ez tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat eleve rendkívül sérülékeny gazdasági helyzetét, és fenyegetné életképességét.

| (338) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokkal szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(338)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országokkal szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

6.2.   A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

| (339) | A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Mindössze egy forgalmazó reagált, ő is csak kitöltött táblázatokat közölt, a kérdőív szöveges részére nem válaszolt. |
| --- | --- |

(339)

A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. Mindössze egy forgalmazó reagált, ő is csak kitöltött táblázatokat közölt, a kérdőív szöveges részére nem válaszolt.

| (340) | Az uniós érdek elemzése sem az előző hatályvesztési felülvizsgálat, sem az eredeti vizsgálat során nem mutatta ki, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolnának a független importőrökre, a kereskedőkre vagy a felhasználókra. |
| --- | --- |

(340)

Az uniós érdek elemzése sem az előző hatályvesztési felülvizsgálat, sem az eredeti vizsgálat során nem mutatta ki, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolnának a független importőrökre, a kereskedőkre vagy a felhasználókra.

| (341) | Ennek alapján nem voltak arra utaló jelek, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna független importőrökre, a kereskedőkre és a felhasználókra nézve, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(341)

Ennek alapján nem voltak arra utaló jelek, hogy az intézkedések fenntartása olyan jelentős kedvezőtlen hatásokkal járna független importőrökre, a kereskedőkre és a felhasználókra nézve, amelyek meghaladnák az intézkedések uniós gazdasági ágazatra kifejtett kedvező hatásait.

| (342) | A tájékoztatást követően az orosz kormány előadta, hogy az intézkedések fenntartása kedvezőtlenül érintené az uniós feldolgozó ágazatokat. E tekintetben a Bizottság rámutatott arra, hogy az uniós feldolgozó ágazatoknak lehetőségük volt részt venni a vizsgálatban, és észrevételeket tenni a tájékoztatással kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel független importőröktől, kereskedők és felhasználóktól. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(342)

A tájékoztatást követően az orosz kormány előadta, hogy az intézkedések fenntartása kedvezőtlenül érintené az uniós feldolgozó ágazatokat. E tekintetben a Bizottság rámutatott arra, hogy az uniós feldolgozó ágazatoknak lehetőségük volt részt venni a vizsgálatban, és észrevételeket tenni a tájékoztatással kapcsolatban. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel független importőröktől, kereskedők és felhasználóktól. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (343) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(343)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék érintett országokból érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (344) | Az Oroszországból érkező dömping folytatódásáról, a Fehéroroszországból és Kínából érkező dömping megismétlődéséről és az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár ismétlődéséről levont következtetések alapján és az uniós érdekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a bizonyos hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(344)

Az Oroszországból érkező dömping folytatódásáról, a Fehéroroszországból és Kínából érkező dömping megismétlődéséről és az érintett országokból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár ismétlődéséről levont következtetések alapján és az uniós érdekre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a bizonyos hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból érkező behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (345) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag az Oroszországból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(345)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag az Oroszországból származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (346) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (105). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(346)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (105). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

105

| (347) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a felülvizsgálat tárgyát képező termék Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartására. Határidőt is kijelöltek számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket. A Bizottság a hozzá érkezett összes észrevételt mérlegelte. |
| --- | --- |

(347)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a felülvizsgálat tárgyát képező termék Fehéroroszországból, Kínából és Oroszországból érkező behozatalára vonatkozóan meglévő intézkedések fenntartására. Határidőt is kijelöltek számukra, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően ismertessék észrevételeiket. A Bizottság a hozzá érkezett összes észrevételt mérlegelte.

| (348) | Tekintettel az (EU) 2018/1046 rendelet (106) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni. |
| --- | --- |

(348)

Tekintettel az (EU) 2018/1046 rendelet (106) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően visszatérítendő összegek után fizetendő kamat mértékét úgy kell megállapítani, hogy az Európai Központi Bank által az irányadó refinanszírozási műveletei esetében alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában az adott hónap első naptári napján közzétett kamatlábból kell kiindulni.

106

| (349) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(349)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó, jelenleg az ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 és ex 7306 30 77 KN-kód alá besorolt (TARIC-kódok: 7306304120, 7306304920, 7306307280 és 7306307780), kör keresztmetszetű és legfeljebb 168,3 mm külső átmérőjű hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövekre, az olaj vagy gáz szállítására használt vezetékcső, az olaj- vagy gázfúráshoz használt béléscső és termelőcső, a precíziós csövek és a polgári repülésben használt, gázok vagy folyadékok vezetésére alkalmas, ráerősített szerelvényekkel rendelkező csövek kivételével.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Minden vállalat | 90,6 % | |
| Oroszország | TMK csoport (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company és Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works) | 16,8 % | A892 |
| OMK csoport (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works és Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant) | 10,1 % | A893 |
| Minden más vállalat | 20,5 % | A999 |
| Fehéroroszország | Minden vállalat | 38,1 % | |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Minden vállalat

90,6 %

Oroszország

TMK csoport (Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company és Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works)

16,8 %

A892

OMK csoport (Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works és Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant)

10,1 %

A893

Minden más vállalat

20,5 %

A999

Fehéroroszország

Minden vállalat

38,1 %

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 1256/2008/EK rendelete (2008. december 16.) a 384/96/EK rendelet 5. cikke alapján lefolytatott eljárást követően a Fehéroroszágból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból, az ugyanezen rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Thaiföldről, az ugyanezen rendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott hatályvesztési felülvizsgálatot, illetve 11. cikkének (3) bekezdése alapján lefolytatott időközi felülvizsgálatot követően az Ukrajnából származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről, és a Bosznia-Hercegovinából, valamint Törökországból származó ugyanezen termékek behozatalára vonatkozó eljárások megszüntetéséről (HL L 343., 2008.12.19., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2015/110 végrehajtási rendelete (2015. január 26.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és az Ukrajnából származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek és csővezetékek behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 20., 2015.1.27., 6. o.).

3

(4)  
  HL C 166., 2019.5.15., 7. o.

4

(5)  
  HL C 24., 2020.1.24., 17. o.

5

(6)  
  HL C 86./6., 2020.3.16., 6. o.

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

7

(8)  A galvanizált csövek utólagos galvanizálási eljárás keretében cinkréteggel bevont fekete csövek.

8

(9)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

9

(10)  https://www.doingbusiness.org/

10

(11)  https://stats.oecd.org/

11

(12)  A következő OECD-adatkészlet alapján: International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC) (Nemzetközi árukereskedelmi fuvarozási és biztosítási költségek), Fehéroroszország–Oroszország. https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC

12

(13)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2.

13

(14)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2017-12/01/content_5243734.htm

14

http://www.chinatax.gov.cn/n810341/n810755/c3377945/content.html

http://www.gov.cn:8080/gongbao/content/2019/content_5416183.htm

(15)  https://www2.deloitte.com/content/dam/Deloitte/cn/Documents/tax/deloitte-cn-tax-changes-to-vat-regulations-zh-171205.pdf

15

(16)  http://www.transcustoms.cn/index.asp

16

(17)  https://www.globaltradealert.org/

17

(18)  https://m.huaon.com/detail/407989.html

18

https://m.huaon.com/detail/617918.html

(19)  Amint a (144)–(152) preambulumbekezdésben megállapításra került.

19

(20)  A fenti (82) preambulumbekezdésben foglaltak szerint.

20

(21)  Lásd az (EU) 2017/969 végrehajtási rendeletet.

21

(22)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

22

(23)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

23

(24)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

24

(25)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

25

(26)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

26

(27)  Jelentés: 6. fejezet, 120-121. o.

27

(28)  Jelentés: 6. fejezet, 122–135. o.

28

(29)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

29

(30)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

30

(31)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

31

(32)  Jelentés: 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

32

(33)  Jelentés: 5. fejezet, 104–109. o.

33

(34)  Jelentés: 14. fejezet, 358. o.: a magán- és az állami tulajdonú vállalatok a termelést tekintve 51 %-ot, illetve 49 %-ot, a kapacitásokat tekintve 56 %-ot, illetve 44 %-ot képviselnek.

34

(35)  Megtekinthető a következő internetcímeken: www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.) és www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

35

(36)  Megtekinthető a következő internetcímeken: http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.) és http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

36

(37)  Példa volt erre 2009-ben a magántulajdonú Rizhao és az állami tulajdonú Shandong Iron and Steel vállalat fúziója. (lásd a pekingi acélipari jelentés 58. oldalát), valamint a China Baowu Steel Group által a Magang Steel vállalatban 2019 júniusában szerzett többségi részesedést (lásd: https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2, legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

37

(38)  Jelentés: 5. fejezet, 100–101. o.

38

(39)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

39

(40)  Jelentés: 2. fejezet, 31–32. o.

40

(41)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

41

(42)  A terv teljes szövege megtekinthető a kínai ipari és informatikai minisztérium honlapján:

42

http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

(43)  TISCO, „Vállalati profil”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

43

(44)  Baowu, „Vállalat profil”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

44

(45)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

45

(46)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

46

(47)  A hegesztett acélcsövek kínai ágazatának 2018. évi elemzése, Huacsingi Információs Hálózat, a közzététel időpontja: 2019.3.5.; https://m.huaon.com/detail/407989.html

47

(48)  Jelentés: III. rész, 14. fejezet, 346. és azt követő oldalak.

48

(49)  Az acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv bevezetése.

49

(50)  Jelentés: 14. fejezet, 347. o.

50

(51)  A Kínai Népköztársaság nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (2016–2020), megtekinthető a következő internetcímen:

51

https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2020. március 2.).

(52)  Jelentés: 14. fejezet, 349. o.

52

(53)  Jelentés: 14. fejezet, 352. o.

53

(54)  Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához (2011. évi kiadás, 2013. évi módosítás), kiadta 9. sz. rendeletével a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011. március 27-én, módosította az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadása egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2013. február 16-i 21. sz. rendeletével kiadott nemzeti fejlesztési és reformbizottsági határozat.

54

(55)  Jelentés: 14. fejezet, 375–376. o.

55

(56)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

56

(57)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

57

(58)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

58

(59)  Jelentés: 9. fejezet, 209-211. o.

59

(60)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

60

(61)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

61

(62)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

62

(63)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

63

(64)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

64

(65)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

65

(66)  Lásd az IMF munkadokumentumát: Resolving China’s Corporate Debt Problem (A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

66

(67)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

67

(68)  A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok (felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

68

(69)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

69

(70)  Törökország esetében a felülvizsgálati időszak alatt nem álltak rendelkezésre behozatali adatok az egyik lényeges termelési tényezőről, a fő melléktermékről (ötvözetlen acél). Ezenkívül exportkorlátozások vonatkoztak a kénsavra. Thaiföld esetében az összes nyersanyagról és melléktermékről rendelkezésre álltak behozatali adatok, és egyik termelési tényezőnél sem volt megállapítható export-/importkorlátozás.

70

(71)  A Bizottság az adatok egybevetésével történő távoli ellenőrzést végzett a gyártási általános költségekre vonatkozóan szolgáltatott számadatokon, és egyeztette őket a vállalati beszámolóval.

71

(72)  https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/t/thailand/THA.pdf, 48. oldal.

72

(73)  https://home.kpmg/xx/en/home/insights/2011/12/thailand-other-taxes-levies.html

73

(74)  https://www.ilo.org/shinyapps/bulkexplorer17/?lang=en&segment=indicator&id=HOW_TEMP_SEX_ECO_NB_A

74

(75)  http://www.nso.go.th/sites/2014en/Pages/Statistical%20Themes/Population-Society/Labour/Labour-Force.aspx (1–4. negyedév, Excel-fájl, 1-19 Wk mappa, 15. táblázat).

75

(76)  http://www.mea.or.th/en/profile/109/114 – a Bizottság az ipari zónaidős tarifát vette alapul.

76

(77)  http://www.eppo.go.th/index.php/en/en-energystatistics/energy-economy-static, 7.2.4. táblázat.

77

(78)  https://www.dede.go.th/ewt_news.php?nid=42079

78

(79)  https://www.pacificpipe.co.th/EN/investor.html#financial_information

79

(80)  https://asiametal.co.th/Investor/index.php?page=fin_data&lang=0

80

(81)  A következő OECD-adatkészlet alapján: International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC) (Nemzetközi árukereskedelmi fuvarozási és biztosítási költségek), Kína–Hollandia. https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC

81

(82)  A tiencsini kikötő és Bangkok közötti szállításra vonatkozóan a Világbank jelentéséből vett adatok alapján: https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf, 88. o.

82

(83)  http://www.transcustoms.cn/index.asp

83

(84)  Az országok a Kínából érkező behozatal volumene szerinti sorrendben szerepelnek.

84

(85)  A következő OECD-adatkészlet alapján: International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC) (Nemzetközi árukereskedelmi fuvarozási és biztosítási költségek), Kína–érintett ország. https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC

85

(86)  A tiencsini kikötő és Bangkok közötti szállításra vonatkozóan a Világbank jelentéséből vett adatok alapján: https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf, 88. o.

86

(87)  Peru esetében az ország vámkódjai nem teszik lehetővé a fekete és a galvanizált termékek megkülönböztetését. A Bizottság ezért a felülvizsgálat tárgyát képező összes csövet egy terméktípusként vette számításba.

87

(88)  https://m.huaon.com/detail/407989.html; https://m.huaon.com/detail/617918.html

88

(89)  A hegesztett acélcsövek kínai ágazatának 2018. évi elemzése, Huacsingi Információs Hálózat, a közzététel időpontja: 2019.3.5.; https://m.huaon.com/detail/407989.html

89

(90)  https://www.globaltradealert.org/

90

https://www.globaltradealert.org/data_extraction

https://www.globaltradealert.org/latest/state-acts

(91)  A következő OECD-adatkészlet alapján: International Transport and Insurance Costs of Merchandise Trade (ITIC) (Nemzetközi árukereskedelmi fuvarozási és biztosítási költségek), Oroszország–Lettország: https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC#

91

(92)  A Moszkva és Szentpétervár közötti szállításra vonatkozóan a Világbank jelentéséből vett adatok alapján: https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/r/russia/RUS.pdf, 85. o.

92

(93)  Európai Unió – Költségkiigazítási módszerek és az Oroszországból származó behozatalra vonatkozó egyes dömpingellenes intézkedések, 2020. július 24-i vizsgálóbizottsági jelentés, WT/DS494/R.

93

(94)  Azerbajdzsán, Örményország, Fehéroroszország, Kazahsztán, Kirgizisztán, Moldova, Tádzsikisztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Ukrajna.

94

(95)  A termelési volumen a 27 tagú EU-ra vonatkozó adatokon alapulnak, mivel az Egyesült Királyság 2020. február 1. óta nem tagja az Európai Uniónak, a kilépéséhez kapcsolódó átmeneti időszak pedig 2020. december 31-én véget ért.

95

(96)  A felhasználás a 27 tagú EU adatain alapul, az Egyesült Királyságra vonatkozó adatok nélkül.

96

(97)  A behozatal volumene a 27 tagú EU adatain alapul, az Egyesült Királyságra vonatkozó adatok nélkül.

97

(98)  Az importárak a 27 tagú EU adatain alapulnak, az Egyesült Királyságra vonatkozó adatok nélkül.

98

(99)  Lásd: az Orosz Föderációból, a Koreai Köztársaságból és Malajziából származó egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről, valamint a Török Köztársaságból származó ugyanezen termék behozatalára vonatkozó vizsgálat megszüntetéséről szóló, 2019. április 9-i (EU) 2019/566 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 99., 2019.4.10., 9. o.) (128) preambulumbekezdését.

99

(100)  A harmadik országokból érkező behozatal volumene a 27 tagú EU adatain alapul, az Egyesült Királyság adatait nem uniós tagállamként, hanem harmadik országként tartalmazza.

100

(101)  A makrogazdasági mutatók a 27 tagú EU adatain alapulnak, az Egyesült Királyságra vonatkozó adatok nélkül.

101

(102)  A mikrogazdasági mutatók az Egyesült Királyságot is magában foglaló, 28 tagú EU adatain alapulnak. A mintában szereplő uniós gyártók egyesült királyságbeli értékesítésének csekély volumene (e gyártók átlagos uniós értékesítésének megközelítőleg 3 %-a a felülvizsgálati időszakban) arra enged következtetni, hogy az Egyesült Királyságot érintő ügyletek elenyésző hatást gyakorolnak a kárral kapcsolatos ténymegállapításokra, ezért a jelentős kárra vonatkozó következtetések a 27 tagú EU adatainak használata esetén sem változtak.

102

(103)  A felülvizsgálati időszak alatt Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás mértéke meghaladta a teljes uniós felhasználás tízszeresét, és az egyetlen együttműködő oroszországi exportáló gyártó névleges termelési kapacitása is nagyobb volt, mint a teljes uniós felhasználás. A Fehéroroszországban rendelkezésre álló szabad kapacitás az uniós felhasználás 9 %-ának felel meg.

103

(104)  
  184 887 tonna Kínából, 36 057 tonna Oroszországból és 29 615 tonna Fehéroroszországból.

104

(105)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

105

(106)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

106

---

HATÁROZATOK

| 2021.4.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 132/194 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 132/194

---

A TANÁCS (KKBP) 2021/636 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. április 16.)

a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/798/KKBP határozat végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 31. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Közép-afrikai Köztársasággal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2013. december 23-i 2013/798/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 2c. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2013. december 23-án elfogadta a 2013/798/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2013. december 23-án elfogadta a 2013/798/KKBP határozatot.

| (2) | Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) a 2127 (2013) sz. ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága 2021. február 22-én aktualizálta a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egyik személyre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának (ENSZ BT) a 2127 (2013) sz. ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága 2021. február 22-én aktualizálta a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egyik személyre vonatkozó információkat.

| (3) | A 2013/798/KKBP határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2013/798/KKBP határozat mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2013/798/KKBP határozat melléklete az e határozat mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  HL L 352., 2013.12.24., 51. o.

1

---

MELLÉKLET

A 2013/798/KKBP határozat mellékletének A. részében (Személyek) található jegyzékben a 14. bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| „14. | Bi Sidi SOULEMAN (más néven: a) Sidiki; Sidiki „vezérezredes”; Sidiki Abbas; Souleymane Bi Sidi; Bi Sidi Soulemane)


  Tisztség: a Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnöke és önjelölt „vezérezredese”


  Születési idő: 1962.7.20.

  Születési hely: Bocaranga, Central African Republic

  Állampolgárság: közép-afrikai köztársasági

  Útlevélszám: 235/MISPAT/DIRCAB/DGPC/DGAEI/SI/SP. sz. laissez-passer, kiállítás dátuma: 2019.3.15. (kiállította: a Közép-afrikai Köztársaság belügyminisztere [Minister of Interior of the Central African Republic])

  Cím: Koui, Ouham-Pendé prefecture, Central African Republic

  Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma: 2020. augusztus 5.


  Egyéb információk:
  Bi Sidi Souleman vezeti a közép-afrikai köztársasági Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnevezésű militáns csoportot, amely 2015-ös létrehozása óta polgári lakosokat ölt, kínzott, illetve erőszakolt meg, valamint kényszerített lakóhelyük elhagyására, továbbá fegyverkereskedelemben, jogellenes adóztatási tevékenységekben és más milíciák ellen irányuló háborús cselekményekben vett részt. Bi Sidi Souleman maga is részt vett kínzásban. A 3R 2019. február 6-án aláírta a közép-afrikai köztársasági békéről és megbékélésről szóló politikai megállapodást, de olyan tevékenységekben vett részt, amelyek sértik ezt a megállapodást, ezért továbbra is fenyegetést jelent a Közép-afrikai Köztársaság békéjére, stabilitására és biztonságára nézve. A 3R például 2019. május 21-én 34 fegyvertelen polgári személyt ölt meg három faluban, bírósági eljárás nélkül kivégezve felnőtt férfiakat. Bi Sidi Souleman nyíltan megerősítette az ENSZ egyik szervezetének, hogy a támadások napján 3R-tagokat rendelt a falvakhoz, de azt nem ismerte el, hogy parancsot adott volna a 3R-nek a gyilkolásra. 2020 decemberében Bi Sidi Souleman a jelentések szerint a harcok során életét vesztette, miután csatlakozott a választási folyamat megzavarására létrehozott fegyveres csoportok koalíciójához.

  A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

  Bi Sidi Soulemant 2020. augusztus 5-én vették jegyzékbe a 2399 (2018) sz. határozat 20. pontjában és 21. pontjának b) alpontjában foglalt, a 2507 (2020) sz. határozat 5. pontjában újólag megerősített rendelkezések alapján a következő okok miatt: részvétel a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető, többek között a stabilizációs és megbékélési folyamatot fenyegető vagy akadályozó, illetve erőszakot szító cselekményekben, illetve az ilyen cselekmények támogatása; valamint részvétel olyan közép-afrikai köztársasági, többek között polgári személyek elleni célzott támadásokat, etnikai vagy vallási alapú támadásokat, polgári objektumok – így például közigazgatási központok, bíróságok, iskolák és kórházak – elleni támadásokat, valamint emberrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést magukban foglaló cselekmények tervezésében, irányításában vagy elkövetésében, amelyek sértik az emberi jogok nemzetközi jogát vagy adott esetben a nemzetközi humanitárius jogot, illetve amelyek emberi jogi jogsértésnek minősülnek.


  További információk


  Bi Sidi Souleman a Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnevezésű fegyveres csoport elnökeként és önjelölt „vezérezredeseként” a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását és biztonságát – valamint különösen a közép-afrikai köztársasági békéről és megbékélésről szóló, 2019. február 6-án Banguiban aláírt politikai megállapodás végrehajtását – veszélyeztető cselekményekben vett részt.
  Bi Sidi Souleman és a parancsnoksága alatt álló harcosok olyan cselekményeket követtek el, amelyek súlyosan sértik az emberi jogok nemzetközi jogát, illetve a nemzetközi humanitárius jogot. A 3R 2019. május 21-én 34 fegyvertelen polgári személyt ölt meg három faluban (Koundjili, Lemouna és Bohong), bírósági eljárás nélkül kivégezve felnőtt férfiakat.
  Bi Sidi Souleman vezetése alatt a 3R tagjai szexuális és nemi alapú erőszakkal járó cselekményeket követtek el. 2017 szeptemberében a Bocaranga elleni támadás során a 3R tagjai több nőt és lányt megerőszakoltak. 2020 márciusa és áprilisa között a 3R tagjai hét esetben vettek részt szexuális erőszak elkövetésében az Ouham-Pendé prefektúra három falujában.
  Bi Sidi Souleman vezetése alatt a 3R a műveleti területein folytatta az államhatalom helyreállításának akadályozását azáltal, hogy jogellenes adórendszereket tartott fenn, különösen a vándorlegeltetési tevékenységek és az utazók vonatkozásában, valamint részt vett jogellenes aranykitermelésben Mambéré-Kadéï és Nana-Mambéré prefektúrában.
  A 3R Bi Sidi Souleman vezetése alatt 2019-ben követte el az első olyan cselekményeket, amelyek a békemegállapodás megsértésének minősülnek. Bi Sidi Souleman eredetileg megtagadta a Közép-afrikai Köztársaság nyugati részén az első különleges vegyes biztonsági egységben részt venni hivatott 3R-harcosok lefegyverzését és leszerelését. Ezenkívül a 3R folytatta a területek feletti ellenőrzésének kiterjesztését – ezáltal arra kényszerítve a MINUSCA-t, hogy 2019 szeptemberében műveletet indítson Ouham-Pendé, Nana-Mambéré és Mambéré-Kadéï prefektúrákban –, valamint részvételét a fegyverkereskedelemben (azért, hogy kiépítse katonai képességeit) és a külföldi harcosok toborzásában.
  Bi Sidi Souleman vezetésével a 3R 2020-ban is folytatta a békemegállapodás megsértését és a nyugati területek feletti ellenőrzésének a kiterjesztését. A 3R tagjai 2020 májusában elfoglalták a Nana-Mambéré prefektúrabeli Besson csendőrségét, a 3R volt tagjai pedig dezertáltak a bouari különleges vegyes biztonsági egységből. Bi Sidi Souleman 2020. június 5-én bejelentette, hogy további értesítésig felfüggeszti a 3R részvételét a megállapodás nyomonkövetési mechanizmusaiban. 2020. június 9-én feltehetően a 3R tagjai támadták meg a bouari különleges vegyes biztonsági egység kiképzőtáborát, valamint a MINUSCA és a nemzeti erők pougoli közös ellenőrzőpontját. A 3R tagjai 2020. június 21-én Besson közelében megtámadták a MINUSCA és a nemzeti erők közös járőrszolgálatát, ami három közép-afrikai katona halálát okozta.” |
| --- | --- |

„14.

Tisztség: a Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnöke és önjelölt „vezérezredese”

Születési idő: 1962.7.20.

Születési hely: Bocaranga, Central African Republic

Állampolgárság: közép-afrikai köztársasági

Útlevélszám: 235/MISPAT/DIRCAB/DGPC/DGAEI/SI/SP. sz. laissez-passer, kiállítás dátuma: 2019.3.15. (kiállította: a Közép-afrikai Köztársaság belügyminisztere [Minister of Interior of the Central African Republic])

Cím: Koui, Ouham-Pendé prefecture, Central African Republic

Az ENSZ általi jegyzékbe vétel dátuma: 2020. augusztus 5.

Egyéb információk:

Bi Sidi Souleman vezeti a közép-afrikai köztársasági Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnevezésű militáns csoportot, amely 2015-ös létrehozása óta polgári lakosokat ölt, kínzott, illetve erőszakolt meg, valamint kényszerített lakóhelyük elhagyására, továbbá fegyverkereskedelemben, jogellenes adóztatási tevékenységekben és más milíciák ellen irányuló háborús cselekményekben vett részt. Bi Sidi Souleman maga is részt vett kínzásban. A 3R 2019. február 6-án aláírta a közép-afrikai köztársasági békéről és megbékélésről szóló politikai megállapodást, de olyan tevékenységekben vett részt, amelyek sértik ezt a megállapodást, ezért továbbra is fenyegetést jelent a Közép-afrikai Köztársaság békéjére, stabilitására és biztonságára nézve. A 3R például 2019. május 21-én 34 fegyvertelen polgári személyt ölt meg három faluban, bírósági eljárás nélkül kivégezve felnőtt férfiakat. Bi Sidi Souleman nyíltan megerősítette az ENSZ egyik szervezetének, hogy a támadások napján 3R-tagokat rendelt a falvakhoz, de azt nem ismerte el, hogy parancsot adott volna a 3R-nek a gyilkolásra. 2020 decemberében Bi Sidi Souleman a jelentések szerint a harcok során életét vesztette, miután csatlakozott a választási folyamat megzavarására létrehozott fegyveres csoportok koalíciójához.

A szankcióbizottság által a jegyzékbe vétellel kapcsolatban nyújtott indokolás szöveges összefoglalásából származó információ:

Bi Sidi Soulemant 2020. augusztus 5-én vették jegyzékbe a 2399 (2018) sz. határozat 20. pontjában és 21. pontjának b) alpontjában foglalt, a 2507 (2020) sz. határozat 5. pontjában újólag megerősített rendelkezések alapján a következő okok miatt: részvétel a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását vagy biztonságát veszélyeztető, többek között a stabilizációs és megbékélési folyamatot fenyegető vagy akadályozó, illetve erőszakot szító cselekményekben, illetve az ilyen cselekmények támogatása; valamint részvétel olyan közép-afrikai köztársasági, többek között polgári személyek elleni célzott támadásokat, etnikai vagy vallási alapú támadásokat, polgári objektumok – így például közigazgatási központok, bíróságok, iskolák és kórházak – elleni támadásokat, valamint emberrablást és a lakóhely elhagyására kényszerítést magukban foglaló cselekmények tervezésében, irányításában vagy elkövetésében, amelyek sértik az emberi jogok nemzetközi jogát vagy adott esetben a nemzetközi humanitárius jogot, illetve amelyek emberi jogi jogsértésnek minősülnek.

További információk

Bi Sidi Souleman a Visszatérés, Követelés és Rehabilitáció (Retour, Réclamation et Réhabilitation, 3R) elnevezésű fegyveres csoport elnökeként és önjelölt „vezérezredeseként” a Közép-afrikai Köztársaság békéjét, stabilitását és biztonságát – valamint különösen a közép-afrikai köztársasági békéről és megbékélésről szóló, 2019. február 6-án Banguiban aláírt politikai megállapodás végrehajtását – veszélyeztető cselekményekben vett részt.

Bi Sidi Souleman és a parancsnoksága alatt álló harcosok olyan cselekményeket követtek el, amelyek súlyosan sértik az emberi jogok nemzetközi jogát, illetve a nemzetközi humanitárius jogot. A 3R 2019. május 21-én 34 fegyvertelen polgári személyt ölt meg három faluban (Koundjili, Lemouna és Bohong), bírósági eljárás nélkül kivégezve felnőtt férfiakat.

Bi Sidi Souleman vezetése alatt a 3R tagjai szexuális és nemi alapú erőszakkal járó cselekményeket követtek el. 2017 szeptemberében a Bocaranga elleni támadás során a 3R tagjai több nőt és lányt megerőszakoltak. 2020 márciusa és áprilisa között a 3R tagjai hét esetben vettek részt szexuális erőszak elkövetésében az Ouham-Pendé prefektúra három falujában.

Bi Sidi Souleman vezetése alatt a 3R a műveleti területein folytatta az államhatalom helyreállításának akadályozását azáltal, hogy jogellenes adórendszereket tartott fenn, különösen a vándorlegeltetési tevékenységek és az utazók vonatkozásában, valamint részt vett jogellenes aranykitermelésben Mambéré-Kadéï és Nana-Mambéré prefektúrában.

A 3R Bi Sidi Souleman vezetése alatt 2019-ben követte el az első olyan cselekményeket, amelyek a békemegállapodás megsértésének minősülnek. Bi Sidi Souleman eredetileg megtagadta a Közép-afrikai Köztársaság nyugati részén az első különleges vegyes biztonsági egységben részt venni hivatott 3R-harcosok lefegyverzését és leszerelését. Ezenkívül a 3R folytatta a területek feletti ellenőrzésének kiterjesztését – ezáltal arra kényszerítve a MINUSCA-t, hogy 2019 szeptemberében műveletet indítson Ouham-Pendé, Nana-Mambéré és Mambéré-Kadéï prefektúrákban –, valamint részvételét a fegyverkereskedelemben (azért, hogy kiépítse katonai képességeit) és a külföldi harcosok toborzásában.

Bi Sidi Souleman vezetésével a 3R 2020-ban is folytatta a békemegállapodás megsértését és a nyugati területek feletti ellenőrzésének a kiterjesztését. A 3R tagjai 2020 májusában elfoglalták a Nana-Mambéré prefektúrabeli Besson csendőrségét, a 3R volt tagjai pedig dezertáltak a bouari különleges vegyes biztonsági egységből. Bi Sidi Souleman 2020. június 5-én bejelentette, hogy további értesítésig felfüggeszti a 3R részvételét a megállapodás nyomonkövetési mechanizmusaiban. 2020. június 9-én feltehetően a 3R tagjai támadták meg a bouari különleges vegyes biztonsági egység kiképzőtáborát, valamint a MINUSCA és a nemzeti erők pougoli közös ellenőrzőpontját. A 3R tagjai 2020. június 21-én Besson közelében megtámadták a MINUSCA és a nemzeti erők közös járőrszolgálatát, ami három közép-afrikai katona halálát okozta.”

---