# Euroopa Liidu L 46/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 46 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik10. veebruar 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 46

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik10. veebruar 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/152, 3. veebruar 2021, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Ponikve (KPN) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/153, 3. veebruar 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Λούντζα Πιτσιλιάς (Lountza Pitsilias) (KGT) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/154, 3. veebruar 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Λουκάνικο Πιτσιλιάς (Loukaniko Pitsilias) (KGT) | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/155, 9. veebruar 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate süsiniktetrakloriidi, klorotaloniili, kloroprofaami, dimetoaadi, etoprofossi, fenamidooni, metiokarbi, ometoaadi, propikonasooli ja pümetrosiini jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 5 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/156, 9. veebruar 2021, millega pikendatakse teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma volitusi | 34 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/157, 9. veebruar 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1616 seoses tööstuslike ventiilide, keevitusprotseduuride, külmutussüsteemide ja küttepumpade seadmete, leektorukatelde, metallist tööstustorustiku, vase ja vasesulamite, vedelgaasi seadmete ja lisavarustuse ning ülemäärase rõhu eest kaitseks mõeldud ohutusseadmetega | 40 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukord — Jaanuar 2021 | 47 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/152, 3. veebruar 2021, millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus Ponikve (KPN)

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/153, 3. veebruar 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Λούντζα Πιτσιλιάς (Lountza Pitsilias) (KGT)

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/154, 3. veebruar 2021, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus Λουκάνικο Πιτσιλιάς (Loukaniko Pitsilias) (KGT)

4

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/155, 9. veebruar 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate süsiniktetrakloriidi, klorotaloniili, kloroprofaami, dimetoaadi, etoprofossi, fenamidooni, metiokarbi, ometoaadi, propikonasooli ja pümetrosiini jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

5

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/156, 9. veebruar 2021, millega pikendatakse teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma volitusi

34

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/157, 9. veebruar 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1616 seoses tööstuslike ventiilide, keevitusprotseduuride, külmutussüsteemide ja küttepumpade seadmete, leektorukatelde, metallist tööstustorustiku, vase ja vasesulamite, vedelgaasi seadmete ja lisavarustuse ning ülemäärase rõhu eest kaitseks mõeldud ohutusseadmetega

40

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kodukord — Jaanuar 2021

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/152,

3. veebruar 2021,

millega võetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 99 kohaselt kaitse alla nimetus „Ponikve“ (KPN)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 99,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Horvaatia taotluse registreerida nimetus „Ponikve“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 97 lõigetele 2 ja 3 vaatas komisjon läbi Horvaatia taotluse registreerida nimetus „Ponikve“ ja see avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2).

| (2) | Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile ei esitatud ühtki määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 98 kohast vastuväidet.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Ponikve“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 99 tuleks võtta nimetus „Ponikve“ kaitse alla ja kanda see registrisse, millele on osutatud kõnealuse määruse artiklis 104.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Ponikve“ (KPN) võetakse kaitse alla.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. veebruar 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT C 323, 1.10.2020, lk 12.

2

---

| 10.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/153,

3. veebruar 2021,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus „Λούντζα Πιτσιλιάς“ (Lountza Pitsilias) (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Λούντζα Πιτσιλιάς“ (Lountza Pitsilias) (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Λούντζα Πιτσιλιάς“ (Lountza Pitsilias) (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Λούντζα Πιτσιλιάς“ (Lountza Pitsilias) registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Λούντζα Πιτσιλιάς“ (Lountza Pitsilias) registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Λούντζα Πιτσιλιάς“ (Lountza Pitsilias) (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. veebruar 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 322, 30.9.2020, lk 49.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 10.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/154,

3. veebruar 2021,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus
  „Λουκάνικο Πιτσιλιάς“ (Loukaniko Pitsilias) (KGT)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Λουκάνικο Πιτσιλιάς“ (Loukaniko Pitsilias) (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Λουκάνικο Πιτσιλιάς“ (Loukaniko Pitsilias) (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Λουκάνικο Πιτσιλιάς“ (Loukaniko Pitsilias) registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Λουκάνικο Πιτσιλιάς“ (Loukaniko Pitsilias) registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Λουκάνικο Πιτσιλιάς“ (Loukaniko Pitsilias) (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)“ kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. veebruar 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 322, 30.9.2020, lk 45.

2

(3)  Komisjoni 13. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 10.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/155,

9. veebruar 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate süsiniktetrakloriidi, klorotaloniili, kloroprofaami, dimetoaadi, etoprofossi, fenamidooni, metiokarbi, ometoaadi, propikonasooli ja pümetrosiini jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a ja artikli 18 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Klorotaloniili, kloroprofaami, dimetoaadi, fenamidooni, ometoaadi, propikonasooli ja pümetrosiini jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Süsiniktetrakloriidi jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse II lisas ja III lisa B osas. Etoprofossi ja metiokarbi jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse III lisa A osas. |
| --- | --- |

(1)

Klorotaloniili, kloroprofaami, dimetoaadi, fenamidooni, ometoaadi, propikonasooli ja pümetrosiini jääkide piirnormid on sätestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas. Süsiniktetrakloriidi jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse II lisas ja III lisa B osas. Etoprofossi ja metiokarbi jääkide piirnormid on sätestatud kõnealuse määruse III lisa A osas.

| (2) | Toimeaine klorotaloniili heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/677 (2) pikendamata. Toimeaine kloroprofaami heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/989 (3) pikendamata. Toimeaine dimetoaadi heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1090 (4)pikendamata. Toimeaine etoprofossi heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/344 (5) pikendamata. Toimeaine fenamidooni heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1043 (6) pikendamata. Toimeaine metiokarbi heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1606 (7) pikendamata. Toimeaine propikonasooli heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1865 (8) pikendamata. Toimeaine pümetrosiini heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1501 (9) pikendamata. |
| --- | --- |

(2)

Toimeaine klorotaloniili heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/677 (2) pikendamata. Toimeaine kloroprofaami heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/989 (3) pikendamata. Toimeaine dimetoaadi heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1090 (4)pikendamata. Toimeaine etoprofossi heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/344 (5) pikendamata. Toimeaine fenamidooni heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1043 (6) pikendamata. Toimeaine metiokarbi heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1606 (7) pikendamata. Toimeaine propikonasooli heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1865 (8) pikendamata. Toimeaine pümetrosiini heakskiit jäeti komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/1501 (9) pikendamata.

| (3) | Toimeaineid süsiniktetrakloriidi ja ometoaati ei ole liidus kunagi taimekaitsevahendites kasutamiseks heaks kiidetud. Süsiniktetrakloriidi jääkide ajutised piirnormid teraviljas on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 149/2008 (10) ja ometoaadi jääkide ajutised piirnormid mitmes tootes komisjoni määrusega (EL) 2017/1135 (11). |
| --- | --- |

(3)

Toimeaineid süsiniktetrakloriidi ja ometoaati ei ole liidus kunagi taimekaitsevahendites kasutamiseks heaks kiidetud. Süsiniktetrakloriidi jääkide ajutised piirnormid teraviljas on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 149/2008 (10) ja ometoaadi jääkide ajutised piirnormid mitmes tootes komisjoni määrusega (EL) 2017/1135 (11).

| (4) | Kõik kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite load on kehtetuks tunnistatud. Seega on kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 17 koostoimes kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punktiga a asjakohane jätta kõnealuse määruse II ja III lisast välja nende ainete kohta kehtestatud jääkide piirnormid. |
| --- | --- |

(4)

Kõik kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite load on kehtetuks tunnistatud. Seega on kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 17 koostoimes kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punktiga a asjakohane jätta kõnealuse määruse II ja III lisast välja nende ainete kohta kehtestatud jääkide piirnormid.

| (5) | Komisjon pidas teatavate määramispiiride kohandamise küsimuses nõu Euroopa Liidu referentlaboritega. Need laborid jõudsid järeldusele, et teatavate toodete puhul võimaldab tehnika areng sätestada madalamad määramispiirid. Toimeainete puhul, mille kõiki jääkide piirnorme tuleks vähendada asjakohaste avastamispiirideni, tuleks vastavad vaikeväärtused loetleda määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt kõnealuse määruse V lisas. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon pidas teatavate määramispiiride kohandamise küsimuses nõu Euroopa Liidu referentlaboritega. Need laborid jõudsid järeldusele, et teatavate toodete puhul võimaldab tehnika areng sätestada madalamad määramispiirid. Toimeainete puhul, mille kõiki jääkide piirnorme tuleks vähendada asjakohaste avastamispiirideni, tuleks vastavad vaikeväärtused loetleda määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 lõike 1 punkti b kohaselt kõnealuse määruse V lisas.

| (6) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõikega 2 on esitatud taotlus koos jäägikatsete ja seireandmetega, et muuta kartulite puhul kehtivat jääkide piirnormi. Taotlus esitati selleks, et võtta arvesse kartulite võimalikku saastumist, mis ületab jääkide piirnormi vaikeväärtuse 0,01 mg/kg, kui neid ladustatakse hoidlates, kus on varem kasutatud kloroprofaami. Taotleja väidab, et hoidlate praeguste puhastustoimingute puhul ei ole kloroprofaami teatavate omaduste tõttu võimalik täielikult vältida selle jääke. Esitatud seireandmed kinnitavad kloroprofaami jääkide esinemist töötlemata kartulites. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 6 lõikega 2 on esitatud taotlus koos jäägikatsete ja seireandmetega, et muuta kartulite puhul kehtivat jääkide piirnormi. Taotlus esitati selleks, et võtta arvesse kartulite võimalikku saastumist, mis ületab jääkide piirnormi vaikeväärtuse 0,01 mg/kg, kui neid ladustatakse hoidlates, kus on varem kasutatud kloroprofaami. Taotleja väidab, et hoidlate praeguste puhastustoimingute puhul ei ole kloroprofaami teatavate omaduste tõttu võimalik täielikult vältida selle jääke. Esitatud seireandmed kinnitavad kloroprofaami jääkide esinemist töötlemata kartulites.

| (7) | Madalmaad hindasid kõnealust taotlust kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 8 ja edastasid hindamisaruande komisjonile. |
| --- | --- |

(7)

Madalmaad hindasid kõnealust taotlust kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 8 ja edastasid hindamisaruande komisjonile.

| (8) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas taotlust ja hindamisaruannet, uurides eelkõige ohtu tarbijatele ja, kui see oli asjakohane, ka ohtu loomadele, ning esitas teadusliku arvamuse (12) jääkide kavandatud piirnormide kohta. Toiduohutusamet edastas kõnealuse arvamuse taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi selle üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas taotlust ja hindamisaruannet, uurides eelkõige ohtu tarbijatele ja, kui see oli asjakohane, ka ohtu loomadele, ning esitas teadusliku arvamuse (12) jääkide kavandatud piirnormide kohta. Toiduohutusamet edastas kõnealuse arvamuse taotlejatele, komisjonile ja liikmesriikidele ning tegi selle üldsusele kättesaadavaks.

| (9) | Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et Madalmaade soovitatud jääkide piirnormid 0,3 mg/kg või 0,4 mg/kg on tarbijaohutuse seisukohast vastuvõetavad, arvestades tarbija kokkupuute hinnangut Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet aine toksikoloogiliste omaduste kohta ja arvestas 3-kloroaniliini esinemist, mis tekib selliste tingimuste juures nagu kartuli ahjus küpsetamisel. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kloroprofaamiga kõigi seda sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka lühiajalisel kokkupuutel kloroprofaami ja selle peamise metaboliidi 3-kloroaniliiniga suures koguses kartulite tarbimisel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi. |
| --- | --- |

(9)

Toiduohutusamet jõudis oma teaduslikus arvamuses järeldusele, et Madalmaade soovitatud jääkide piirnormid 0,3 mg/kg või 0,4 mg/kg on tarbijaohutuse seisukohast vastuvõetavad, arvestades tarbija kokkupuute hinnangut Euroopa 27 konkreetse tarbijarühma kohta. Toiduohutusamet võttis arvesse kõige uuemat teavet aine toksikoloogiliste omaduste kohta ja arvestas 3-kloroaniliini esinemist, mis tekib selliste tingimuste juures nagu kartuli ahjus küpsetamisel. Hinnangute kohaselt ei teki ei tarbijate eluaegsel kokkupuutel kloroprofaamiga kõigi seda sisaldada võivate toiduainete tarbimisel ega ka lühiajalisel kokkupuutel kloroprofaami ja selle peamise metaboliidi 3-kloroaniliiniga suures koguses kartulite tarbimisel ohtu ületada aktsepteeritavat päevadoosi või akuutset standarddoosi.

| (10) | Võttes arvesse toiduohutusameti järeldusi ohu kohta tarbijatele ja arvestades, et jääkide piirnorm tuleks kehtestada nii madalal tasemel, kui on võimalik mõistlikult saavutada, tuleks kartulite puhul kehtestada jääkide piirnormiks 0,4 mg/kg, mis on saadud hea laboritava katsetest ja vastab kõikide proovitulemuste 97,5. protsentiilile. Lisaks, kuna toiduohutusamet jõudis järeldusele, et praegused puhastustavad ei ole piisavad, on asjakohane anda toidukäitlejatele piisavalt aega uue puhastusmeetodi väljatöötamiseks ja kasutuselevõtmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse toiduohutusameti järeldusi ohu kohta tarbijatele ja arvestades, et jääkide piirnorm tuleks kehtestada nii madalal tasemel, kui on võimalik mõistlikult saavutada, tuleks kartulite puhul kehtestada jääkide piirnormiks 0,4 mg/kg, mis on saadud hea laboritava katsetest ja vastab kõikide proovitulemuste 97,5. protsentiilile. Lisaks, kuna toiduohutusamet jõudis järeldusele, et praegused puhastustavad ei ole piisavad, on asjakohane anda toidukäitlejatele piisavalt aega uue puhastusmeetodi väljatöötamiseks ja kasutuselevõtmiseks.

| (11) | Kõnealune ajutine jääkide piirnorm vaadatakse läbi seireandmete alusel, mis esitatakse komisjonile 31. detsembriks 2021 ja seejärel iga järgmise aasta 31. detsembriks. See võimaldab komisjonil olukorda korrapäraselt uuesti hinnata ja vajaduse korral jääkide piirnormi järk-järgult vähendada, kui parema puhastusmeetodi rakendamine edeneb. Komisjonile tuleks 31. detsembriks 2021 esitada aruanne koos seireandmetega puhastustavade väljatöötamise ja rakendamise kohta ning seda tuleks järgnevatel aastatel ajakohastada. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealune ajutine jääkide piirnorm vaadatakse läbi seireandmete alusel, mis esitatakse komisjonile 31. detsembriks 2021 ja seejärel iga järgmise aasta 31. detsembriks. See võimaldab komisjonil olukorda korrapäraselt uuesti hinnata ja vajaduse korral jääkide piirnormi järk-järgult vähendada, kui parema puhastusmeetodi rakendamine edeneb. Komisjonile tuleks 31. detsembriks 2021 esitada aruanne koos seireandmetega puhastustavade väljatöötamise ja rakendamise kohta ning seda tuleks järgnevatel aastatel ajakohastada.

| (12) | Jääkide uute piirnormide suhtes on Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel konsulteeritud liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi arvesse võetud. |
| --- | --- |

(12)

Jääkide uute piirnormide suhtes on Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel konsulteeritud liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi arvesse võetud.

| (13) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (14) | Jääkide muudetud piirnormide jõustumisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(14)

Jääkide muudetud piirnormide jõustumisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

| (15) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2. septembrist 2021

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 29. aprilli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/677, milles käsitletakse toimeaine klorotaloniili heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 114, 30.4.2019, lk 15).

2

(3)  Komisjoni 17. juuni 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/989, milles käsitletakse toimeaine kloroprofaami heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 160, 18.6.2019, lk 11).

3

(4)  Komisjoni 26. juuni 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1090, milles käsitletakse toimeaine dimetoaadi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 173, 27.6.2019, lk 39).

4

(5)  Komisjoni 28. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/344, milles käsitletakse toimeaine etoprofossi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 62, 1.3.2019, lk 7).

5

(6)  Komisjoni 24. juuli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1043, milles käsitletakse toimeaine fenamidooni heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 188, 25.7.2018, lk 9).

6

(7)  Komisjoni 27. septembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1606, milles käsitletakse toimeaine metiokarbi heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 250, 30.9.2019, lk 53).

7

(8)  Komisjoni 28. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1865, milles käsitletakse toimeaine propikonasooli heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 304, 29.11.2018, lk 6).

8

(9)  Komisjoni 9. oktoobri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1501, milles käsitletakse toimeaine pümetrosiini heakskiidu pikendamata jätmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (ELT L 254, 10.10.2018, lk 4).

9

(10)  Komisjoni 29. jaanuari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 149/2008, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 396/2005, lisades sellele II, III ja IV lisa, milles sätestatakse jääkide piirnormid kõnealuse määruse I lisasse kantud toodete jaoks (ELT L 58, 1.3.2008, lk 1).

10

(11)  Komisjoni 23. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1135, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses dimeotaadi ja omeotaadi jääkide piirnormidega teatavates toodetes või nende pinnal (ELT L 164, 27.6.2017, lk 28).

11

(12)  Euroopa Toiduohutusameti teaduslike aruannetega saab tutvuda aadressil: http://www.efsa.europa.eu:

12

„Reasoned opinion on the setting of temporary maximum residue levels for chlorpropham in potatoes.“ (Põhjendatud arvamus kloroprofaami jääkide ajutise piirnormide kehtestamise kohta kartuli puhul), EFSA Journal 2020; 18(6):6061.

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II, III ja V lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisast jäetakse välja süsiniktetrakloriidi, klorotaloniili, kloroprofaami, dimetoaati, fenamidooni, ometoaati, propikonasooli ja pümetrosiini käsitlevad veerud. |
| --- | --- |

1)

II lisast jäetakse välja süsiniktetrakloriidi, klorotaloniili, kloroprofaami, dimetoaati, fenamidooni, ometoaati, propikonasooli ja pümetrosiini käsitlevad veerud.

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | A osa muudetakse järgmiselt:






  i) | etoprofossi ja metiokarbi käsitlevad veerud jäetakse välja; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

A osa muudetakse järgmiselt:

i)

etoprofossi ja metiokarbi käsitlevad veerud jäetakse välja;

| ii) | lisatakse kloroprofaami käsitlev veerg:


  IIIA LISA
  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)







  Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1) | Kloroprofaam (F) (R) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | 0,01 (*1) |
| 0110000 | Tsitrusviljad | |
| 0110010 | Greibid | |
| 0110020 | Apelsinid | |
| 0110030 | Sidrunid | |
| 0110040 | Laimid | |
| 0110050 | Mandariinid | |
| 0110990 | Muud | |
| 0120000 | Pähklid | |
| 0120010 | Mandlid | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | |
| 0120030 | Kašupähklid | |
| 0120040 | Kastanid | |
| 0120050 | Kookospähklid | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | |
| 0120080 | Pekanipähklid | |
| 0120090 | Piiniapähklid | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | |
| 0120990 | Muud | |
| 0130000 | Õunviljad | |
| 0130010 | Õunad | |
| 0130020 | Pirnid | |
| 0130030 | Küdooniad | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | |
| 0130990 | Muud | |
| 0140000 | Luuviljad | |
| 0140010 | Aprikoosid | |
| 0140020 | Maguskirsid | |
| 0140030 | Virsikud | |
| 0140040 | Ploomid | |
| 0140990 | Muud | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | |
| 0151000 | a) Viinamarjad | |
| 0151010 | Lauaviinamarjad | |
| 0151020 | Veiniviinamarjad | |
| 0152000 | b) Maasikad | |
| 0153000 | c) Koguviljad | |
| 0153010 | Pamplid | |
| 0153020 | Põldmurakad | |
| 0153030 | Vaarikad (punased ja kollased) | |
| 0153990 | Muud | |
| 0154000 | d) Muud väikesed puuviljad ja marjad | |
| 0154010 | Mustikad | |
| 0154020 | Jõhvikad | |
| 0154030 | Sõstrad (mustad, punased ja valged) | |
| 0154040 | Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased) | |
| 0154050 | Kibuvitsamarjad | |
| 0154060 | Mooruspuu marjad (mustad ja valged) | |
| 0154070 | Õun-viirpuu marjad | |
| 0154080 | Musta leedri marjad | |
| 0154990 | Muud | |
| 0160000 | Mitmesugused puuviljad | |
| 0161000 | a) Söödava koorega | |
| 0161010 | Datlid | |
| 0161020 | Viigimarjad | |
| 0161030 | Lauaoliivid | |
| 0161040 | Kinkanid | |
| 0161050 | Tähtviljad | |
| 0161060 | Hurmaad | |
| 0161070 | Jambolanid | |
| 0161990 | Muud | |
| 0162000 | b) Mittesöödava koorega, väikesed | |
| 0162010 | Kiivid (rohelised, punased, kollased) | |
| 0162020 | Litšid | |
| 0162030 | Granadillid/marakujad | |
| 0162040 | Kaktusviljad | |
| 0162050 | Hariliku kuldlehiku viljad | |
| 0162060 | Virgiinia persimonid | |
| 0162990 | Muud | |
| 0163000 | c) Mittesöödava koorega, suured | |
| 0163010 | Avokaadod | |
| 0163020 | Banaanid | |
| 0163030 | Mangod | |
| 0163040 | Papaiad | |
| 0163050 | Granaatõunad | |
| 0163060 | Suhkurannoonad | |
| 0163070 | Guajaavid | |
| 0163080 | Ananassid | |
| 0163090 | Hõlmise leivapuu viljad | |
| 0163100 | Durianid | |
| 0163110 | Oga-annoonad | |
| 0163990 | Muud | |
| 0200000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI | |
| 0210000 | Juur- ja mugulköögivili | |
| 0211000 | a) Kartulid | 0,4 (+) |
| 0212000 | b) Troopiline juur- ja mugulköögivili | 0,01 (*1) |
| 0212010 | Kassaava/jahumanioki juured | |
| 0212020 | Bataat | |
| 0212030 | Jamss | |
| 0212040 | Roogmaranta | |
| 0212990 | Muud | |
| 0213000 | c) Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet | 0,01
   (*1) |
| 0213010 | Söögipeet | |
| 0213020 | Porgand | |
| 0213030 | Juurseller | |
| 0213040 | Mädarõigas | |
| 0213050 | Maapirn | |
| 0213060 | Pastinaak | |
| 0213070 | Juurpetersell | |
| 0213080 | Redis | |
| 0213090 | Aed-piimjuur | |
| 0213100 | Kaalikas | |
| 0213110 | Naeris | |
| 0213990 | Muud | |
| 0220000 | Sibulköögivili | 0,01
   (*1) |
| 0220010 | Küüslauk | |
| 0220020 | Sibul | |
| 0220030 | Pesasibul | |
| 0220040 | Roheline sibul ja talisibul | |
| 0220990 | Muud | |
| 0230000 | Viliköögivili | 0,01 (*1) |
| 0231000 | a) Maavitsalised | |
| 0231010 | Tomat | |
| 0231020 | Harilik paprika | |
| 0231030 | Baklažaan | |
| 0231040 | Söödav muskushibisk | |
| 0231990 | Muud | |
| 0232000 | b) Kõrvitsalised – söödava koorega | |
| 0232010 | Kurk | |
| 0232020 | Kornišon | |
| 0232030 | Kabatšokk | |
| 0232990 | Muud | |
| 0233000 | c) Kõrvitsalised – mittesöödava koorega | |
| 0233010 | Melon | |
| 0233020 | Suureviljaline kõrvits | |
| 0233030 | Arbuus | |
| 0233990 | Muud | |
| 0234000 | d) Suhkrumais | |
| 0239000 | e) Muu viliköögivili | |
| 0240000 | Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid) | 0,01 (*1) |
| 0241000 | a) Õisikkapsad | |
| 0241010 | Spargelkapsas | |
| 0241020 | Lillkapsas | |
| 0241990 | Muud | |
| 0242000 | b) Peakapsad | |
| 0242010 | Rooskapsas | |
| 0242020 | Peakapsas | |
| 0242990 | Muud | |
| 0243000 | c) Lehtkapsad | |
| 0243010 | Pekingi lehtnaeris / petsai | |
| 0243020 | Kähar lehtkapsas ja söödakapsas | |
| 0243990 | Muud | |
| 0244000 | d) Nuikapsad | |
| 0250000 | Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied | |
| 0251000 | a) Aedsalat ja muud salatitaimed | 0,01
   (*1) |
| 0251010 | Põldkännak | |
| 0251020 | Aedsalat | |
| 0251030 | Sile endiiviasigur / eskariool | |
| 0251040 | Salatkress ning muud idandid ja võrsed | |
| 0251050 | Ameerika kollakas | |
| 0251060 | Põld-võõrkapsas/rukola | |
| 0251070 | Kapsas-lehtsinep | |
| 0251080 | Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid) | |
| 0251990 | Muud | |
| 0252000 | b) Spinat ja muu samalaadne (lehed) | 0,01
   (*1) |
| 0252010 | Spinat | |
| 0252020 | Harilik portulak | |
| 0252030 | Lehtpeet | |
| 0252990 | Muud | |
| 0253000 | c) Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed | 0,01 (*1) |
| 0254000 | d) Ürt-allikkerss | 0,01 (*1) |
| 0255000 | e) Salatsigur | 0,01
   (*1) |
| 0256000 | f) Maitsetaimed ja söödavad õied | 0,02 (*1) |
| 0256010 | Aed-harakputk | |
| 0256020 | Murulauk | |
| 0256030 | Lehtseller | |
| 0256040 | Petersell | |
| 0256050 | Aedsalvei | |
| 0256060 | Rosmariin | |
| 0256070 | Aed-liivatee | |
| 0256080 | Vürtsbasiilik ja söödavad õied | |
| 0256090 | Loorberilehed | |
| 0256100 | Estragon | |
| 0256990 | Muud | |
| 0260000 | Kaunköögivili | 0,01 (*1) |
| 0260010 | Oad (kaunadega) | |
| 0260020 | Oad (kaunadeta) | |
| 0260030 | Herned (kaunadega) | |
| 0260040 | Herned (kaunadeta) | |
| 0260050 | Läätsed | |
| 0260990 | Muud | |
| 0270000 | Varsköögivili | 0,01
   (*1) |
| 0270010 | Spargel | |
| 0270020 | Kardi | |
| 0270030 | Varsseller | |
| 0270040 | Salat-apteegitill | |
| 0270050 | Harilik artišokk | |
| 0270060 | Porrulauk | |
| 0270070 | Rabarber | |
| 0270080 | Bambusevõrsed | |
| 0270090 | Palmipungad | |
| 0270990 | Muud | |
| 0280000 | Seened, samblad ja samblikud | 0,01 (*1) |
| 0280010 | Kultuurseened | |
| 0280020 | Metsaseened | |
| 0280990 | Samblad ja samblikud | |
| 0290000 | Vetikad ja prokarüoodid | 0,01 (*1) |
| 0300000 | KAUNVILI | 0,01 (*1) |
| 0300010 | Oad | |
| 0300020 | Läätsed | |
| 0300030 | Herned | |
| 0300040 | Lupiinid/lupiinioad | |
| 0300990 | Muud | |
| 0400000 | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI | 0,01 (*1) |
| 0401000 | Õliseemned | |
| 0401010 | Linaseemned | |
| 0401020 | Maapähklid | |
| 0401030 | Unimagunaseemned | |
| 0401040 | Seesamiseemned | |
| 0401050 | Päevalilleseemned | |
| 0401060 | Rapsiseemned | |
| 0401070 | Sojaoad | |
| 0401080 | Sinepiseemned | |
| 0401090 | Puuvillaseemned | |
| 0401100 | Kõrvitsaseemned | |
| 0401110 | Värvisafloori seemned | |
| 0401120 | Hariliku kurgirohu seemned | |
| 0401130 | Põldtudra seemned | |
| 0401140 | Kanepiseemned | |
| 0401150 | Riitsinuseseemned | |
| 0401990 | Muud | |
| 0402000 | Õlivili | |
| 0402010 | Oliivid õli tootmiseks | |
| 0402020 | Õlipalmi tuumad | |
| 0402030 | Õlipalmi viljad | |
| 0402040 | Hariliku kapokipuu viljad | |
| 0402990 | Muud | |
| 0500000 | TERAVILI | 0,01 (*1) |
| 0500010 | Oder | |
| 0500020 | Tatar ja muu ebateravili | |
| 0500030 | Mais | |
| 0500040 | Harilik hirss | |
| 0500050 | Kaer | |
| 0500060 | Riis | |
| 0500070 | Rukis | |
| 0500080 | Harilik sorgo | |
| 0500090 | Nisu | |
| 0500990 | Muud | |
| 0600000 | TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD | 0,05 (*1) |
| 0610000 | Teed | |
| 0620000 | Kohvioad | |
| 0630000 | Taimeteed | |
| 0631000 | a) Õitest | |
| 0631010 | Kummel | |
| 0631020 | Hapu hibisk | |
| 0631030 | Roos | |
| 0631040 | Jasmiin | |
| 0631050 | Pärn | |
| 0631990 | Muud | |
| 0632000 | b) Lehtedest ja ürtidest | |
| 0632010 | Maasikas | |
| 0632020 | Tee-punapõõsas | |
| 0632030 | Matepuu | |
| 0632990 | Muud | |
| 0633000 | c) Juurtest | |
| 0633010 | Palderjan | |
| 0633020 | Ženženn | |
| 0633990 | Muud | |
| 0639000 | d) Muudest taimeosadest | |
| 0640000 | Kakaooad | |
| 0650000 | Jaanikaunad/jaanileivad | |
| 0700000 | HUMAL | 0,05 (*1) |
| 0800000 | MAITSEAINED | |
| 0810000 | Seemned | 0,05 (*1) |
| 0810010 | Aniis | |
| 0810020 | Pärsia köömen | |
| 0810030 | Seller | |
| 0810040 | Koriander | |
| 0810050 | Harilik vürtsköömen | |
| 0810060 | Aedtill | |
| 0810070 | Harilik apteegitill | |
| 0810080 | Põld-lambalääts | |
| 0810090 | Muskaatpähkel | |
| 0810990 | Muud | |
| 0820000 | Viljad | 0,05
   (*1) |
| 0820010 | Piment | |
| 0820020 | Jaapani pipar | |
| 0820030 | Köömen | |
| 0820040 | Kardemon | |
| 0820050 | Kadakamarjad | |
| 0820060 | Pipar (must, roheline ja valge) | |
| 0820070 | Vanill | |
| 0820080 | Tamarind | |
| 0820990 | Muud | |
| 0830000 | Puukoor | 0,05 (*1) |
| 0830010 | Kaneel | |
| 0830990 | Muud | |
| 0840000 | Juured ja risoomid | |
| 0840010 | Lagritsa-magusjuur | 0,05 (*1) |
| 0840020 | Harilik ingver | |
| 0840030 | Harilik kollajuur / kurkum | 0,05 (*1) |
| 0840040 | Mädarõigas | |
| 0840990 | Muud | 0,05 (*1) |
| 0850000 | Pungad | 0,05 (*1) |
| 0850010 | Nelk | |
| 0850020 | Kappar | |
| 0850990 | Muud | |
| 0860000 | Õie emakasuue | 0,05 (*1) |
| 0860010 | Safran | |
| 0860990 | Muud | |
| 0870000 | Seemnerüü | 0,05 (*1) |
| 0870010 | Muskaatõis | |
| 0870990 | Muud | |
| 0900000 | SUHKRUTAIMED | 0,01
   (*1) |
| 0900010 | Suhkrupeedi juured | |
| 0900020 | Harilik suhkruroog | |
| 0900030 | Juursigur | |
| 0900990 | Muud | |
| 1000000 | LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD | 0,05
   (*1) |
| 1010000 | Koed | |
| 1011000 | a) Sead | |
| 1011010 | Lihaskude | |
| 1011020 | Rasvkude | |
| 1011030 | Maks | |
| 1011040 | Neerud | |
| 1011050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | |
| 1011990 | Muud | |
| 1012000 | b) Veised | |
| 1012010 | Lihaskude | |
| 1012020 | Rasvkude | |
| 1012030 | Maks | |
| 1012040 | Neerud | |
| 1012050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | |
| 1012990 | Muud | |
| 1013000 | c) Lambad | |
| 1013010 | Lihaskude | |
| 1013020 | Rasvkude | |
| 1013030 | Maks | |
| 1013040 | Neerud | |
| 1013050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | |
| 1013990 | Muud | |
| 1014000 | d) Kitsed | |
| 1014010 | Lihaskude | |
| 1014020 | Rasvkude | |
| 1014030 | Maks | |
| 1014040 | Neerud | |
| 1014050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | |
| 1014990 | Muud | |
| 1015000 | e) Hobuslased | |
| 1015010 | Lihaskude | |
| 1015020 | Rasvkude | |
| 1015030 | Maks | |
| 1015040 | Neerud | |
| 1015050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | |
| 1015990 | Muud | |
| 1016000 | f) Kodulinnud | |
| 1016010 | Lihaskude | |
| 1016020 | Rasvkude | |
| 1016030 | Maks | |
| 1016040 | Neerud | |
| 1016050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | |
| 1016990 | Muud | |
| 1017000 | g) Muud põllumajanduslikud maismaaloomad | |
| 1017010 | Lihaskude | |
| 1017020 | Rasvkude | |
| 1017030 | Maks | |
| 1017040 | Neerud | |
| 1017050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | |
| 1017990 | Muud | |
| 1020000 | Piim | |
| 1020010 | Veised | |
| 1020020 | Lambad | |
| 1020030 | Kitsed | |
| 1020040 | Hobused | |
| 1020990 | Muud | |
| 1030000 | Linnumunad | |
| 1030010 | Kanad | |
| 1030020 | Pardid | |
| 1030030 | Haned | |
| 1030040 | Vutid | |
| 1030990 | Muud | |
| 1040000 | Mesi ja muud mesindustooted | |
| 1050000 | Kahepaiksed ja roomajad | |
| 1060000 | Selgrootud maismaaloomad | |
| 1070000 | Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed | |
| 1100000 | LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8) | |
| 1200000 | ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8) | |
| 1300000 | TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9) | |
| (F) = | rasvas lahustuv |

ii)

lisatakse kloroprofaami käsitlev veerg:

IIIA LISA

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1)

Kloroprofaam (F) (R)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,01 (*1)

0110000

Tsitrusviljad

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

0140020

Maguskirsid

0140030

Virsikud

0140040

Ploomid

0140990

Muud

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a) Viinamarjad

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

b) Maasikad

0153000

c) Koguviljad

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

d) Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

a) Söödava koorega

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

b) Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

c) Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkurannoonad

0163070

Guajaavid

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0211000

a) Kartulid

0,4 (+)

0212000

b) Troopiline juur- ja mugulköögivili

0,01 (*1)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

c) Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0,01
   (*1)

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0,01
   (*1)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud

0230000

Viliköögivili

0,01 (*1)

0231000

a) Maavitsalised

0231010

Tomat

0231020

Harilik paprika

0231030

Baklažaan

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

b) Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

c) Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

d) Suhkrumais

0239000

e) Muu viliköögivili

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01 (*1)

0241000

a) Õisikkapsad

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

b) Peakapsad

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

c) Lehtkapsad

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

d) Nuikapsad

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

a) Aedsalat ja muud salatitaimed

0,01
   (*1)

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

b) Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,01
   (*1)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

c) Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01 (*1)

0254000

d) Ürt-allikkerss

0,01 (*1)

0255000

e) Salatsigur

0,01
   (*1)

0256000

f) Maitsetaimed ja söödavad õied

0,02 (*1)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0,01 (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0,01
   (*1)

0270010

Spargel

0270020

Kardi

0270030

Varsseller

0270040

Salat-apteegitill

0270050

Harilik artišokk

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01 (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01 (*1)

0300000

KAUNVILI

0,01 (*1)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,01 (*1)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0,01 (*1)

0500010

Oder

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0500030

Mais

0500040

Harilik hirss

0500050

Kaer

0500060

Riis

0500070

Rukis

0500080

Harilik sorgo

0500090

Nisu

0500990

Muud

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05 (*1)

0610000

Teed

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0631000

a) Õitest

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

b) Lehtedest ja ürtidest

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

c) Juurtest

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

d) Muudest taimeosadest

0640000

Kakaooad

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0700000

HUMAL

0,05 (*1)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05 (*1)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,05
   (*1)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,05 (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05 (*1)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05 (*1)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,05 (*1)

0850000

Pungad

0,05 (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,05 (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,05 (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01
   (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

0,05
   (*1)

1010000

Koed

1011000

a) Sead

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990

Muud

1012000

b) Veised

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990

Muud

1013000

c) Lambad

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990

Muud

1014000

d) Kitsed

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990

Muud

1015000

e) Hobuslased

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990

Muud

1016000

f) Kodulinnud

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990

Muud

1017000

g) Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990

Muud

1020000

Piim

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

1060000

Selgrootud maismaaloomad

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

(F) =

rasvas lahustuv

Kloroprofaam (F) (R)

| (R) = | jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: |
| --- | --- |

(R) =

jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul:

Kloroprofaam - koodid 1016000 ja 1030000: kloroprofaam ja 3-kloro-4-hüdroksüaniliini konjugaadid, väljendatud kloroprofaamina; Kloroprofaam - kood 1000000, välja arvatud 1016000, 1030000 ja 1040000 : kloroprofaam ja 4'-hüdroksükloroprofaam-O-sulfoonhape (4-HSA), väljendatud kloroprofaamina

| (+) | Seireandmed näitavad, et kartulite saastumise tase võib ületada jääkide piirnormi vaikeväärtuse 0,01 mg/kg, kui kartuleid hoitakse rajatises, kus on kasutatud kloroprofaami. Toidukäitlejad peaksid välja töötama uue puhastusmeetodi, et piirata töötlemata kartulite saastumist. Ajutine jääkide piirnorm vaadatakse läbi seireandmete alusel, mis esitatakse komisjonile 31. detsembriks 2021 ja seejärel iga järgneva aasta 31. detsembriks. Aruanne puhastustavade väljatöötamise ja rakendamise kohta tuleks komisjonile esitada koos seireandmetega 31. detsembriks 2021 ning järgnevatel aastatel tuleks esitada ajakohastatud aruanne. |
| --- | --- |

(+)

Seireandmed näitavad, et kartulite saastumise tase võib ületada jääkide piirnormi vaikeväärtuse 0,01 mg/kg, kui kartuleid hoitakse rajatises, kus on kasutatud kloroprofaami. Toidukäitlejad peaksid välja töötama uue puhastusmeetodi, et piirata töötlemata kartulite saastumist. Ajutine jääkide piirnorm vaadatakse läbi seireandmete alusel, mis esitatakse komisjonile 31. detsembriks 2021 ja seejärel iga järgneva aasta 31. detsembriks. Aruanne puhastustavade väljatöötamise ja rakendamise kohta tuleks komisjonile esitada koos seireandmetega 31. detsembriks 2021 ning järgnevatel aastatel tuleks esitada ajakohastatud aruanne.

0211000 a) Kartulid

| b) | B osas jäetakse välja süsiniktetrakloriidi käsitlev veerg. |
| --- | --- |

b)

B osas jäetakse välja süsiniktetrakloriidi käsitlev veerg.

| 3) | V lisasse lisatakse süsiniktetrakloriidi, klorotaloniili, dimetoaati, etoprofossi, fenamidooni, metiokarbi, ometoaati, propikonasooli ja pümetrosiini käsitlevad veerud.


  [V LISA]
  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)















  Koodnumber | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (2) | Süsiniktetrakloriid | Klorotaloniil (R) | Dimetoaat | Etoprofoss | Fenamidoon | Metiokarb (metiokarbi ja metiokarbsulfoksiidi ja metiokarbsulfooni summa, väljendatud metiokarbina) | Ometoaat | Propikonasool (isomeeride summa) (F) | Pümetrosiin (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,02
   (*2) |
| 0110000 | Tsitrusviljad | | | | | | | | | |
| 0110010 | Greibid | | | | | | | | | |
| 0110020 | Apelsinid | | | | | | | | | |
| 0110030 | Sidrunid | | | | | | | | | |
| 0110040 | Laimid | | | | | | | | | |
| 0110050 | Mandariinid | | | | | | | | | |
| 0110990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0120000 | Pähklid | | | | | | | | | |
| 0120010 | Mandlid | | | | | | | | | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | | | | | | | | | |
| 0120030 | Kašupähklid | | | | | | | | | |
| 0120040 | Kastanid | | | | | | | | | |
| 0120050 | Kookospähklid | | | | | | | | | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | | | | | | | | | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | | | | | | | | | |
| 0120080 | Pekanipähklid | | | | | | | | | |
| 0120090 | Piiniapähklid | | | | | | | | | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | | | | | | | | | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | | | | | | | | | |
| 0120990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0130000 | Õunviljad | | | | | | | | | |
| 0130010 | Õunad | | | | | | | | | |
| 0130020 | Pirnid | | | | | | | | | |
| 0130030 | Küdooniad | | | | | | | | | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | | | | | | | | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | | | | | | | | |
| 0130990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0140000 | Luuviljad | | | | | | | | | |
| 0140010 | Aprikoosid | | | | | | | | | |
| 0140020 | Maguskirsid | | | | | | | | | |
| 0140030 | Virsikud | | | | | | | | | |
| 0140040 | Ploomid | | | | | | | | | |
| 0140990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | | | | | | | | |
| 0151000 | a) Viinamarjad | | | | | | | | | |
| 0151010 | Lauaviinamarjad | | | | | | | | | |
| 0151020 | Veiniviinamarjad | | | | | | | | | |
| 0152000 | b) Maasikad | | | | | | | | | |
| 0153000 | c) Koguviljad | | | | | | | | | |
| 0153010 | Pamplid | | | | | | | | | |
| 0153020 | Põldmurakad | | | | | | | | | |
| 0153030 | Vaarikad (punased ja kollased) | | | | | | | | | |
| 0153990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0154000 | d) Muud väikesed puuviljad ja marjad | | | | | | | | | |
| 0154010 | Mustikad | | | | | | | | | |
| 0154020 | Jõhvikad | | | | | | | | | |
| 0154030 | Sõstrad (mustad, punased ja valged) | | | | | | | | | |
| 0154040 | Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased) | | | | | | | | | |
| 0154050 | Kibuvitsamarjad | | | | | | | | | |
| 0154060 | Mooruspuu marjad (mustad ja valged) | | | | | | | | | |
| 0154070 | Õun-viirpuu marjad | | | | | | | | | |
| 0154080 | Musta leedri marjad | | | | | | | | | |
| 0154990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0160000 | Mitmesugused puuviljad | | | | | | | | | |
| 0161000 | a) Söödava koorega | | | | | | | | | |
| 0161010 | Datlid | | | | | | | | | |
| 0161020 | Viigimarjad | | | | | | | | | |
| 0161030 | Lauaoliivid | | | | | | | | | |
| 0161040 | Kinkanid | | | | | | | | | |
| 0161050 | Tähtviljad | | | | | | | | | |
| 0161060 | Hurmaad | | | | | | | | | |
| 0161070 | Jambolanid | | | | | | | | | |
| 0161990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0162000 | b) Mittesöödava koorega, väikesed | | | | | | | | | |
| 0162010 | Kiivid (rohelised, punased, kollased) | | | | | | | | | |
| 0162020 | Litšid | | | | | | | | | |
| 0162030 | Granadillid/marakujad | | | | | | | | | |
| 0162040 | Kaktusviljad | | | | | | | | | |
| 0162050 | Hariliku kuldlehiku viljad | | | | | | | | | |
| 0162060 | Virgiinia persimonid | | | | | | | | | |
| 0162990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0163000 | c) Mittesöödava koorega, suured | | | | | | | | | |
| 0163010 | Avokaadod | | | | | | | | | |
| 0163020 | Banaanid | | | | | | | | | |
| 0163030 | Mangod | | | | | | | | | |
| 0163040 | Papaiad | | | | | | | | | |
| 0163050 | Granaatõunad | | | | | | | | | |
| 0163060 | Suhkurannoonad | | | | | | | | | |
| 0163070 | Guajaavid | | | | | | | | | |
| 0163080 | Ananassid | | | | | | | | | |
| 0163090 | Hõlmise leivapuu viljad | | | | | | | | | |
| 0163100 | Durianid | | | | | | | | | |
| 0163110 | Oga-annoonad | | | | | | | | | |
| 0163990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0200000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI | | | | | | | | | |
| 0210000 | Juur- ja mugulköögivili | | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,02 (*2) |
| 0211000 | a) Kartulid | | | | | | | | | |
| 0212000 | b) Troopiline juur- ja mugulköögivili | | | | | | | | | |
| 0212010 | Kassaava/jahumanioki juured | | | | | | | | | |
| 0212020 | Bataat | | | | | | | | | |
| 0212030 | Jamss | | | | | | | | | |
| 0212040 | Roogmaranta | | | | | | | | | |
| 0212990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0213000 | c) Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet | | | | | | | | | |
| 0213010 | Söögipeet | | | | | | | | | |
| 0213020 | Porgand | | | | | | | | | |
| 0213030 | Juurseller | | | | | | | | | |
| 0213040 | Mädarõigas | | | | | | | | | |
| 0213050 | Maapirn | | | | | | | | | |
| 0213060 | Pastinaak | | | | | | | | | |
| 0213070 | Juurpetersell | | | | | | | | | |
| 0213080 | Redis | | | | | | | | | |
| 0213090 | Aed-piimjuur | | | | | | | | | |
| 0213100 | Kaalikas | | | | | | | | | |
| 0213110 | Naeris | | | | | | | | | |
| 0213990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0220000 | Sibulköögivili | | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,02 (*2) |
| 0220010 | Küüslauk | | | | | | | | | |
| 0220020 | Sibul | | | | | | | | | |
| 0220030 | Pesasibul | | | | | | | | | |
| 0220040 | Roheline sibul ja talisibul | | | | | | | | | |
| 0220990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0230000 | Viliköögivili | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,02
   (*2) |
| 0231000 | a) Maavitsalised | | | | | | | | | |
| 0231010 | Tomat | | | | | | | | | |
| 0231020 | Harilik paprika | | | | | | | | | |
| 0231030 | Baklažaan | | | | | | | | | |
| 0231040 | Söödav muskushibisk | | | | | | | | | |
| 0231990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0232000 | b) Kõrvitsalised – söödava koorega | | | | | | | | | |
| 0232010 | Kurk | | | | | | | | | |
| 0232020 | Kornišon | | | | | | | | | |
| 0232030 | Kabatšokk | | | | | | | | | |
| 0232990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0233000 | c) Kõrvitsalised – mittesöödava koorega | | | | | | | | | |
| 0233010 | Melon | | | | | | | | | |
| 0233020 | Suureviljaline kõrvits | | | | | | | | | |
| 0233030 | Arbuus | | | | | | | | | |
| 0233990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0234000 | d) Suhkrumais | | | | | | | | | |
| 0239000 | e) Muu viliköögivili | | | | | | | | | |
| 0240000 | Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid) | | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02
   (*2) |
| 0241000 | a) Õisikkapsad | | | | | | | | | |
| 0241010 | Spargelkapsas | | | | | | | | | |
| 0241020 | Lillkapsas | | | | | | | | | |
| 0241990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0242000 | b) Peakapsad | | | | | | | | | |
| 0242010 | Rooskapsas | | | | | | | | | |
| 0242020 | Peakapsas | | | | | | | | | |
| 0242990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0243000 | c) Lehtkapsad | | | | | | | | | |
| 0243010 | Pekingi lehtnaeris / petsai | | | | | | | | | |
| 0243020 | Kähar lehtkapsas ja söödakapsas | | | | | | | | | |
| 0243990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0244000 | d) Nuikapsad | | | | | | | | | |
| 0250000 | Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied | | | | | | | | | |
| 0251000 | a) Aedsalat ja muud salatitaimed | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02
   (*2) |
| 0251010 | Põldkännak | | | | | | | | | |
| 0251020 | Aedsalat | | | | | | | | | |
| 0251030 | Sile endiiviasigur / eskariool | | | | | | | | | |
| 0251040 | Salatkress ning muud idandid ja võrsed | | | | | | | | | |
| 0251050 | Ameerika kollakas | | | | | | | | | |
| 0251060 | Põld-võõrkapsas/rukola | | | | | | | | | |
| 0251070 | Kapsas-lehtsinep | | | | | | | | | |
| 0251080 | Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid) | | | | | | | | | |
| 0251990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0252000 | b) Spinat ja muu samalaadne (lehed) | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02
   (*2) |
| 0252010 | Spinat | | | | | | | | | |
| 0252020 | Harilik portulak | | | | | | | | | |
| 0252030 | Lehtpeet | | | | | | | | | |
| 0252990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0253000 | c) Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02 (*2) |
| 0254000 | d) Ürt-allikkerss | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02 (*2) |
| 0255000 | e) Salatsigur | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02 (*2) |
| 0256000 | f) Maitsetaimed ja söödavad õied | | 0,02
   (*2) | 0,02 (*2) | 0,02 (*2) | 0,02
   (*2) | 0,06
   (*2) | 0,02 (*2) | 0,02 (*2) | 0,05
   (*2) |
| 0256010 | Aed-harakputk | | | | | | | | | |
| 0256020 | Murulauk | | | | | | | | | |
| 0256030 | Lehtseller | | | | | | | | | |
| 0256040 | Petersell | | | | | | | | | |
| 0256050 | Aedsalvei | | | | | | | | | |
| 0256060 | Rosmariin | | | | | | | | | |
| 0256070 | Aed-liivatee | | | | | | | | | |
| 0256080 | Vürtsbasiilik ja söödavad õied | | | | | | | | | |
| 0256090 | Loorberilehed | | | | | | | | | |
| 0256100 | Estragon | | | | | | | | | |
| 0256990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0260000 | Kaunköögivili | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02
   (*2) |
| 0260010 | Oad (kaunadega) | | | | | | | | | |
| 0260020 | Oad (kaunadeta) | | | | | | | | | |
| 0260030 | Herned (kaunadega) | | | | | | | | | |
| 0260040 | Herned (kaunadeta) | | | | | | | | | |
| 0260050 | Läätsed | | | | | | | | | |
| 0260990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0270000 | Varsköögivili | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02
   (*2) |
| 0270010 | Spargel | | | | | | | | | |
| 0270020 | Kardi | | | | | | | | | |
| 0270030 | Varsseller | | | | | | | | | |
| 0270040 | Salat-apteegitill | | | | | | | | | |
| 0270050 | Harilik artišokk | | | | | | | | | |
| 0270060 | Porrulauk | | | | | | | | | |
| 0270070 | Rabarber | | | | | | | | | |
| 0270080 | Bambusevõrsed | | | | | | | | | |
| 0270090 | Palmipungad | | | | | | | | | |
| 0270990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0280000 | Seened, samblad ja samblikud | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02 (*2) |
| 0280010 | Kultuurseened | | | | | | | | | |
| 0280020 | Metsaseened | | | | | | | | | |
| 0280990 | Samblad ja samblikud | | | | | | | | | |
| 0290000 | Vetikad ja prokarüoodid | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,02 (*2) |
| 0300000 | KAUNVILI | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,05 (*2) |
| 0300010 | Oad | | | | | | | | | |
| 0300020 | Läätsed | | | | | | | | | |
| 0300030 | Herned | | | | | | | | | |
| 0300040 | Lupiinid/lupiinioad | | | | | | | | | |
| 0300990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0400000 | ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI | | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,02
   (*2) |
| 0401000 | Õliseemned | | | | | | | | | |
| 0401010 | Linaseemned | | | | | | | | | |
| 0401020 | Maapähklid | | | | | | | | | |
| 0401030 | Unimagunaseemned | | | | | | | | | |
| 0401040 | Seesamiseemned | | | | | | | | | |
| 0401050 | Päevalilleseemned | | | | | | | | | |
| 0401060 | Rapsiseemned | | | | | | | | | |
| 0401070 | Sojaoad | | | | | | | | | |
| 0401080 | Sinepiseemned | | | | | | | | | |
| 0401090 | Puuvillaseemned | | | | | | | | | |
| 0401100 | Kõrvitsaseemned | | | | | | | | | |
| 0401110 | Värvisafloori seemned | | | | | | | | | |
| 0401120 | Hariliku kurgirohu seemned | | | | | | | | | |
| 0401130 | Põldtudra seemned | | | | | | | | | |
| 0401140 | Kanepiseemned | | | | | | | | | |
| 0401150 | Riitsinuseseemned | | | | | | | | | |
| 0401990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0402000 | Õlivili | | | | | | | | | |
| 0402010 | Oliivid õli tootmiseks | | | | | | | | | |
| 0402020 | Õlipalmi tuumad | | | | | | | | | |
| 0402030 | Õlipalmi viljad | | | | | | | | | |
| 0402040 | Hariliku kapokipuu viljad | | | | | | | | | |
| 0402990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0500000 | TERAVILI | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,05 (*2) |
| 0500010 | Oder | | | | | | | | | |
| 0500020 | Tatar ja muu ebateravili | | | | | | | | | |
| 0500030 | Mais | | | | | | | | | |
| 0500040 | Harilik hirss | | | | | | | | | |
| 0500050 | Kaer | | | | | | | | | |
| 0500060 | Riis | | | | | | | | | |
| 0500070 | Rukis | | | | | | | | | |
| 0500080 | Harilik sorgo | | | | | | | | | |
| 0500090 | Nisu | | | | | | | | | |
| 0500990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0600000 | TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD | | 0,05 (*2) | 0,05
   (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05
   (*2) | 0,1
   (*2) |
| 0610000 | Teed | | | | | | | | | |
| 0620000 | Kohvioad | | | | | | | | | |
| 0630000 | Taimeteed | | | | | | | | | |
| 0631000 | a) Õitest | | | | | | | | | |
| 0631010 | Kummel | | | | | | | | | |
| 0631020 | Hapu hibisk | | | | | | | | | |
| 0631030 | Roos | | | | | | | | | |
| 0631040 | Jasmiin | | | | | | | | | |
| 0631050 | Pärn | | | | | | | | | |
| 0631990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0632000 | b) Lehtedest ja ürtidest | | | | | | | | | |
| 0632010 | Maasikas | | | | | | | | | |
| 0632020 | Tee-punapõõsas | | | | | | | | | |
| 0632030 | Matepuu | | | | | | | | | |
| 0632990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0633000 | c) Juurtest | | | | | | | | | |
| 0633010 | Palderjan | | | | | | | | | |
| 0633020 | Ženženn | | | | | | | | | |
| 0633990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0639000 | d) Muudest taimeosadest | | | | | | | | | |
| 0640000 | Kakaooad | | | | | | | | | |
| 0650000 | Jaanikaunad/jaanileivad | | | | | | | | | |
| 0700000 | HUMAL | | 0,05
   (*2) | 0,05 (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1
   (*2) |
| 0800000 | MAITSEAINED | | | | | | | | | |
| 0810000 | Seemned | | 0,05 (*2) | 0,05
   (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0810010 | Aniis | | | | | | | | | |
| 0810020 | Pärsia köömen | | | | | | | | | |
| 0810030 | Seller | | | | | | | | | |
| 0810040 | Koriander | | | | | | | | | |
| 0810050 | Harilik vürtsköömen | | | | | | | | | |
| 0810060 | Aedtill | | | | | | | | | |
| 0810070 | Harilik apteegitill | | | | | | | | | |
| 0810080 | Põld-lambalääts | | | | | | | | | |
| 0810090 | Muskaatpähkel | | | | | | | | | |
| 0810990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0820000 | Viljad | | 0,05 (*2) | 0,05
   (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0820010 | Piment | | | | | | | | | |
| 0820020 | Jaapani pipar | | | | | | | | | |
| 0820030 | Köömen | | | | | | | | | |
| 0820040 | Kardemon | | | | | | | | | |
| 0820050 | Kadakamarjad | | | | | | | | | |
| 0820060 | Pipar (must, roheline ja valge) | | | | | | | | | |
| 0820070 | Vanill | | | | | | | | | |
| 0820080 | Tamarind | | | | | | | | | |
| 0820990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0830000 | Puukoor | | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0830010 | Kaneel | | | | | | | | | |
| 0830990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0840000 | Juured ja risoomid | | | | | | | | | |
| 0840010 | Lagritsa-magusjuur | | 0,05 (*2) | 0,05
   (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0840020 | Harilik ingver | | | | | | | | | |
| 0840030 | Harilik kollajuur / kurkum | | 0,05 (*2) | 0,05
   (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0840040 | Mädarõigas | | | | | | | | | |
| 0840990 | Muud | | 0,05 (*2) | 0,05
   (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0850000 | Pungad | | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0850010 | Nelk | | | | | | | | | |
| 0850020 | Kappar | | | | | | | | | |
| 0850990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0860000 | Õie emakasuue | | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0860010 | Safran | | | | | | | | | |
| 0860990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0870000 | Seemnerüü | | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,02 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) | 0,1 (*2) |
| 0870010 | Muskaatõis | | | | | | | | | |
| 0870990 | Muud | | | | | | | | | |
| 0900000 | SUHKRUTAIMED | | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) | 0,02 (*2) |
| 0900010 | Suhkrupeedi juured | | | | | | | | | |
| 0900020 | Harilik suhkruroog | | | | | | | | | |
| 0900030 | Juursigur | | | | | | | | | |
| 0900990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1000000 | LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD | | | 0,01
   (*2) | | | | 0,01
   (*2) | | |
| 1010000 | Koed | | 0,01
   (*2) | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) |
| 1011000 | a) Sead | | | | | | | | | |
| 1011010 | Lihaskude | | | | | | | | | |
| 1011020 | Rasvkude | | | | | | | | | |
| 1011030 | Maks | | | | | | | | | |
| 1011040 | Neerud | | | | | | | | | |
| 1011050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | | | | | | | | | |
| 1011990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1012000 | b) Veised | | | | | | | | | |
| 1012010 | Lihaskude | | | | | | | | | |
| 1012020 | Rasvkude | | | | | | | | | |
| 1012030 | Maks | | | | | | | | | |
| 1012040 | Neerud | | | | | | | | | |
| 1012050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | | | | | | | | | |
| 1012990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1013000 | c) Lambad | | | | | | | | | |
| 1013010 | Lihaskude | | | | | | | | | |
| 1013020 | Rasvkude | | | | | | | | | |
| 1013030 | Maks | | | | | | | | | |
| 1013040 | Neerud | | | | | | | | | |
| 1013050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | | | | | | | | | |
| 1013990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1014000 | d) Kitsed | | | | | | | | | |
| 1014010 | Lihaskude | | | | | | | | | |
| 1014020 | Rasvkude | | | | | | | | | |
| 1014030 | Maks | | | | | | | | | |
| 1014040 | Neerud | | | | | | | | | |
| 1014050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | | | | | | | | | |
| 1014990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1015000 | e) Hobuslased | | | | | | | | | |
| 1015010 | Lihaskude | | | | | | | | | |
| 1015020 | Rasvkude | | | | | | | | | |
| 1015030 | Maks | | | | | | | | | |
| 1015040 | Neerud | | | | | | | | | |
| 1015050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | | | | | | | | | |
| 1015990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1016000 | f) Kodulinnud | | | | | | | | | |
| 1016010 | Lihaskude | | | | | | | | | |
| 1016020 | Rasvkude | | | | | | | | | |
| 1016030 | Maks | | | | | | | | | |
| 1016040 | Neerud | | | | | | | | | |
| 1016050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | | | | | | | | | |
| 1016990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1017000 | g) Muud põllumajanduslikud maismaaloomad | | | | | | | | | |
| 1017010 | Lihaskude | | | | | | | | | |
| 1017020 | Rasvkude | | | | | | | | | |
| 1017030 | Maks | | | | | | | | | |
| 1017040 | Neerud | | | | | | | | | |
| 1017050 | Söödav rups (v.a maks ja neerud) | | | | | | | | | |
| 1017990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1020000 | Piim | | 0,01
   (*2) | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | | 0,01 (*2) | 0,01
   (*2) |
| 1020010 | Veised | | | | | | | | | |
| 1020020 | Lambad | | | | | | | | | |
| 1020030 | Kitsed | | | | | | | | | |
| 1020040 | Hobused | | | | | | | | | |
| 1020990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1030000 | Linnumunad | | 0,01
   (*2) | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) |
| 1030010 | Kanad | | | | | | | | | |
| 1030020 | Pardid | | | | | | | | | |
| 1030030 | Haned | | | | | | | | | |
| 1030040 | Vutid | | | | | | | | | |
| 1030990 | Muud | | | | | | | | | |
| 1040000 | Mesi ja muud mesindustooted | | 0,05 (*2) | | 0,05
   (*2) | 0,05 (*2) | 0,05
   (*2) | | 0,05 (*2) | 0,05 (*2) |
| 1050000 | Kahepaiksed ja roomajad | | 0,01 (*2) | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) |
| 1060000 | Selgrootud maismaaloomad | | 0,01 (*2) | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) |
| 1070000 | Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed | | 0,01 (*2) | | 0,01
   (*2) | 0,01 (*2) | 0,03
   (*2) | | 0,01 (*2) | 0,01 (*2) |
| 1100000 | LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8) | |
| 1200000 | ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8) | |
| 1300000 | TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9) | |
| Klorotaloniil (R)







  (R) = | jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: |

3)

V lisasse lisatakse süsiniktetrakloriidi, klorotaloniili, dimetoaati, etoprofossi, fenamidooni, metiokarbi, ometoaati, propikonasooli ja pümetrosiini käsitlevad veerud.

[V LISA]

Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Koodnumber

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme  (2)

Süsiniktetrakloriid

Klorotaloniil (R)

Dimetoaat

Etoprofoss

Fenamidoon

Metiokarb (metiokarbi ja metiokarbsulfoksiidi ja metiokarbsulfooni summa, väljendatud metiokarbina)

Ometoaat

Propikonasool (isomeeride summa) (F)

Pümetrosiin (R)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,02
   (*2)

0110000

Tsitrusviljad

0110010

Greibid

0110020

Apelsinid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0110990

Muud

0120000

Pähklid

0120010

Mandlid

0120020

Brasiilia pähklid

0120030

Kašupähklid

0120040

Kastanid

0120050

Kookospähklid

0120060

Sarapuupähklid

0120070

Makadaamiapähklid

0120080

Pekanipähklid

0120090

Piiniapähklid

0120100

Pistaatsiapähklid

0120110

Kreeka pähklid

0120990

Muud

0130000

Õunviljad

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0130990

Muud

0140000

Luuviljad

0140010

Aprikoosid

0140020

Maguskirsid

0140030

Virsikud

0140040

Ploomid

0140990

Muud

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a) Viinamarjad

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0152000

b) Maasikad

0153000

c) Koguviljad

0153010

Pamplid

0153020

Põldmurakad

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0153990

Muud

0154000

d) Muud väikesed puuviljad ja marjad

0154010

Mustikad

0154020

Jõhvikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0154050

Kibuvitsamarjad

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0154080

Musta leedri marjad

0154990

Muud

0160000

Mitmesugused puuviljad

0161000

a) Söödava koorega

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

b) Mittesöödava koorega, väikesed

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

c) Mittesöödava koorega, suured

0163010

Avokaadod

0163020

Banaanid

0163030

Mangod

0163040

Papaiad

0163050

Granaatõunad

0163060

Suhkurannoonad

0163070

Guajaavid

0163080

Ananassid

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0163100

Durianid

0163110

Oga-annoonad

0163990

Muud

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,02 (*2)

0211000

a) Kartulid

0212000

b) Troopiline juur- ja mugulköögivili

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

c) Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,02 (*2)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud

0230000

Viliköögivili

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,02
   (*2)

0231000

a) Maavitsalised

0231010

Tomat

0231020

Harilik paprika

0231030

Baklažaan

0231040

Söödav muskushibisk

0231990

Muud

0232000

b) Kõrvitsalised – söödava koorega

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

c) Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

d) Suhkrumais

0239000

e) Muu viliköögivili

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02
   (*2)

0241000

a) Õisikkapsad

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

b) Peakapsad

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

c) Lehtkapsad

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

d) Nuikapsad

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad õied

0251000

a) Aedsalat ja muud salatitaimed

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02
   (*2)

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

b) Spinat ja muu samalaadne (lehed)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02
   (*2)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

c) Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02 (*2)

0254000

d) Ürt-allikkerss

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02 (*2)

0255000

e) Salatsigur

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02 (*2)

0256000

f) Maitsetaimed ja söödavad õied

0,02
   (*2)

0,02 (*2)

0,02 (*2)

0,02
   (*2)

0,06
   (*2)

0,02 (*2)

0,02 (*2)

0,05
   (*2)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad õied

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02
   (*2)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02
   (*2)

0270010

Spargel

0270020

Kardi

0270030

Varsseller

0270040

Salat-apteegitill

0270050

Harilik artišokk

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02 (*2)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,02 (*2)

0300000

KAUNVILI

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,05 (*2)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,03
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,02
   (*2)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0401020

Maapähklid

0401030

Unimagunaseemned

0401040

Seesamiseemned

0401050

Päevalilleseemned

0401060

Rapsiseemned

0401070

Sojaoad

0401080

Sinepiseemned

0401090

Puuvillaseemned

0401100

Kõrvitsaseemned

0401110

Värvisafloori seemned

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0401130

Põldtudra seemned

0401140

Kanepiseemned

0401150

Riitsinuseseemned

0401990

Muud

0402000

Õlivili

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,05 (*2)

0500010

Oder

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0500030

Mais

0500040

Harilik hirss

0500050

Kaer

0500060

Riis

0500070

Rukis

0500080

Harilik sorgo

0500090

Nisu

0500990

Muud

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,1
   (*2)

0610000

Teed

0620000

Kohvioad

0630000

Taimeteed

0631000

a) Õitest

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

b) Lehtedest ja ürtidest

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

c) Juurtest

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

d) Muudest taimeosadest

0640000

Kakaooad

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0700000

HUMAL

0,05
   (*2)

0,05 (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1
   (*2)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0840020

Harilik ingver

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0840040

Mädarõigas

0840990

Muud

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0850000

Pungad

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,02 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

0,1 (*2)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0,02 (*2)

0900010

Suhkrupeedi juured

0900020

Harilik suhkruroog

0900030

Juursigur

0900990

Muud

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

1010000

Koed

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

1011000

a) Sead

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1011030

Maks

1011040

Neerud

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1011990

Muud

1012000

b) Veised

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1012030

Maks

1012040

Neerud

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1012990

Muud

1013000

c) Lambad

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1013030

Maks

1013040

Neerud

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1013990

Muud

1014000

d) Kitsed

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1014030

Maks

1014040

Neerud

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1014990

Muud

1015000

e) Hobuslased

1015010

Lihaskude

1015020

Rasvkude

1015030

Maks

1015040

Neerud

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1015990

Muud

1016000

f) Kodulinnud

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1016040

Neerud

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1016990

Muud

1017000

g) Muud põllumajanduslikud maismaaloomad

1017010

Lihaskude

1017020

Rasvkude

1017030

Maks

1017040

Neerud

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

1017990

Muud

1020000

Piim

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,05 (*2)

0,05
   (*2)

0,05 (*2)

0,05 (*2)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,01 (*2)

0,01
   (*2)

0,01 (*2)

0,03
   (*2)

0,01 (*2)

0,01 (*2)

1100000

LOOMSED TOOTED — KALA, KALATOOTED JA MUUD MEREVEE JA MAGEVEE TOIDUAINED (8)

1200000

ÜKSNES LOOMASÖÖDAKS KASUTATAVAD TOOTED VÕI NENDE OSAD (8)

1300000

TÖÖDELDUD TOIDUAINED (9)

Klorotaloniil (R)

(R) =

jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul:

klorotaloniil – koodid 1000000 kuni 1070000, välja arvatud 1040000: 2,5,6-trikloro-4-hüdroksüftalonitriil (SDS-3701)

Pümetrosiin (R)

| (R) = | jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: pümetrosiin – kood 1020000: pümetrosiin, 6-hüdroksümetüülpümetrosiin ja selle fosfaatkonjugaat, väljendatud pümetrosiinina |
| --- | --- |

(R) =

jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmise kombinatsiooni puhul: pümetrosiin – kood 1020000: pümetrosiin, 6-hüdroksümetüülpümetrosiin ja selle fosfaatkonjugaat, väljendatud pümetrosiinina

---

(*1)  Analüütiline määramispiir

*1

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

1

(*2)  Analüütiline määramispiir

*2

(2)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

2

---

OTSUSED

| 10.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/34

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/156,

9. veebruar 2021,

millega pikendatakse teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühma volitusi

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 käsitletakse liidu aluseks olevaid väärtusi. Euroopa Liidu lepingu artikliga 6 antakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartale aluslepingutega samaväärne õigusjõud ja nähakse ette, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 käsitletakse liidu aluseks olevaid väärtusi. Euroopa Liidu lepingu artikliga 6 antakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartale aluslepingutega samaväärne õigusjõud ja nähakse ette, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted.

| (2) | 20. novembril 1991 otsustas Euroopa Komisjon lülitada ühenduse teadusuuringute ja tehnika arendamise poliitika otsustamisprotsessi eetika, luues biotehnoloogia eetika nõustajate töörühma. |
| --- | --- |

(2)

20. novembril 1991 otsustas Euroopa Komisjon lülitada ühenduse teadusuuringute ja tehnika arendamise poliitika otsustamisprotsessi eetika, luues biotehnoloogia eetika nõustajate töörühma.

| (3) | 16. detsembril 1997 otsustas komisjon biotehnoloogia eetika nõustajate töörühma asendada teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühmaga (edaspidi „EGE“) ning laiendada selle volitusi teaduse ja tehnoloogia kõikidele rakendusvaldkondadele. EGE volitusi on hiljem pikendatud, viimati komisjoni otsusega (EL) 2016/835 (1) viie aasta pikkuseks perioodiks, mis lõpeb 28. mail 2021. |
| --- | --- |

(3)

16. detsembril 1997 otsustas komisjon biotehnoloogia eetika nõustajate töörühma asendada teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühmaga (edaspidi „EGE“) ning laiendada selle volitusi teaduse ja tehnoloogia kõikidele rakendusvaldkondadele. EGE volitusi on hiljem pikendatud, viimati komisjoni otsusega (EL) 2016/835 (1) viie aasta pikkuseks perioodiks, mis lõpeb 28. mail 2021.

| (4) | On asjakohane pikendada alates sellest kuupäevast EGE volitusi määramata ajaks ning määrata uued liikmed kooskõlas komisjoni 30. mai 2016. aasta otsusega C(2016) 3301 final, millega on kehtestatud horisontaalsed eeskirjad komisjoni eksperdirühmade loomiseks ja toimimiseks (edaspidi „horisontaalsed eeskirjad“). |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane pikendada alates sellest kuupäevast EGE volitusi määramata ajaks ning määrata uued liikmed kooskõlas komisjoni 30. mai 2016. aasta otsusega C(2016) 3301 final, millega on kehtestatud horisontaalsed eeskirjad komisjoni eksperdirühmade loomiseks ja toimimiseks (edaspidi „horisontaalsed eeskirjad“).

| (5) | EGE peaks jätkama komisjonile horisontaaltasandil sõltumatu nõu andmist liidu kõikides poliitika- ja õigusloomevaldkondades, kus teaduse ja uue tehnoloogia areng hõlmab eetilist, ühiskondlikku või põhiõigustega seotud mõõdet, tehes seda komisjoni palvel või omal algatusel ja komisjoniga kokkuleppel. Komisjon võib juhtida EGE tähelepanu küsimustele, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu hinnangul suure eetilise tähtsusega. |
| --- | --- |

(5)

EGE peaks jätkama komisjonile horisontaaltasandil sõltumatu nõu andmist liidu kõikides poliitika- ja õigusloomevaldkondades, kus teaduse ja uue tehnoloogia areng hõlmab eetilist, ühiskondlikku või põhiõigustega seotud mõõdet, tehes seda komisjoni palvel või omal algatusel ja komisjoniga kokkuleppel. Komisjon võib juhtida EGE tähelepanu küsimustele, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu hinnangul suure eetilise tähtsusega.

| (6) | EGE ülesanded on vajalikud põhiõiguste ja -väärtuste lõimimiseks liidu poliitikasse kõikides teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooni valdkondades. Sel eesmärgil peaks EGE tegema põhjalikke analüüse ning esitama oma arvamustes ja seisukohtades peamisi eetilisi probleeme käsitlevaid konkreetseid soovitusi. |
| --- | --- |

(6)

EGE ülesanded on vajalikud põhiõiguste ja -väärtuste lõimimiseks liidu poliitikasse kõikides teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooni valdkondades. Sel eesmärgil peaks EGE tegema põhjalikke analüüse ning esitama oma arvamustes ja seisukohtades peamisi eetilisi probleeme käsitlevaid konkreetseid soovitusi.

| (7) | EGE peaks koosnema kõrgelt kvalifitseeritud sõltumatutest ekspertidest, kes on ametisse nimetatud isikuliselt ning tegutsevad sõltumatult ja avalikes huvides. Nende valimisel peaks komisjoni abistama sõltumatu valimiskomitee. Valimine peaks toimuma objektiivsete kriteeriumide alusel pärast avaliku kandideerimiskutse avaldamist. |
| --- | --- |

(7)

EGE peaks koosnema kõrgelt kvalifitseeritud sõltumatutest ekspertidest, kes on ametisse nimetatud isikuliselt ning tegutsevad sõltumatult ja avalikes huvides. Nende valimisel peaks komisjoni abistama sõltumatu valimiskomitee. Valimine peaks toimuma objektiivsete kriteeriumide alusel pärast avaliku kandideerimiskutse avaldamist.

| (8) | EGE liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(8)

EGE liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad.

| (9) | Isikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (2). |
| --- | --- |

(9)

Isikuandmeid tuleks töödelda kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2018/1725 (2).

| (10) | Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks otsus (EL) 2016/835 tunnistada ametlikult kehtetuks alates 28. maist 2021. Kuna valikuprotsessi ja koosolekukulusid käsitlevad sätted tuleb läbi vaadata juba enne otsuse (EL) 2016/835 kohaste volituste lõppemist, tuleks asjaomaseid sätteid kohaldada alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(10)

Selguse ja õiguskindluse huvides tuleks otsus (EL) 2016/835 tunnistada ametlikult kehtetuks alates 28. maist 2021. Kuna valikuprotsessi ja koosolekukulusid käsitlevad sätted tuleb läbi vaadata juba enne otsuse (EL) 2016/835 kohaste volituste lõppemist, tuleks asjaomaseid sätteid kohaldada alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Luuakse teaduse ja uue tehnoloogia eetika Euroopa töörühm (edaspidi „EGE“).

Artikkel 2

Ülesanded

EGE ülesanne on anda komisjonile sõltumatut nõu küsimustes, kus teaduse ja uue tehnoloogia areng hõlmab eetilist, ühiskondlikku või põhiõigustega seotud mõõdet; EGE teeb seda komisjoni palvel või omal algatusel oma esimehe kaudu ja kokkuleppel komisjoni vastutava talitusega.

Eelkõige on EGE ülesanne:

| a) | teha kindlaks ja sõnastada teaduse ja tehnoloogia arengust tulenevad eetilised küsimused ning neid analüüsida; |
| --- | --- |

a)

teha kindlaks ja sõnastada teaduse ja tehnoloogia arengust tulenevad eetilised küsimused ning neid analüüsida;

| b) | anda liidu poliitika ja õigusnormide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks hädavajalikke suuniseid arvamuste ja seisukohtadena esitatud analüüside ja soovituste kujul, mis aitavad edendada liidu eetilist poliitikakujundamist kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. |
| --- | --- |

b)

anda liidu poliitika ja õigusnormide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja järelevalveks hädavajalikke suuniseid arvamuste ja seisukohtadena esitatud analüüside ja soovituste kujul, mis aitavad edendada liidu eetilist poliitikakujundamist kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.

Artikkel 3

Konsulteerimine

Komisjon võib konsulteerida EGEga igas küsimuses, mis on seotud artiklis 2 sätestatud ülesannetega. Selles kontekstis võib komisjon juhtida EGE tähelepanu küsimustele, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu hinnangul suure eetilise tähtsusega. Komisjoni loodud teised eksperdirühmad konsulteerivad vastavalt vajadusele EGEga küsimustes, mis on seotud artiklis 2 sätestatud ülesannetega.

Artikkel 4

Liikmed

1.   EGEsse kuulub kuni 15 liiget.

2.   Liikmed on pädevad täitma artiklis 2 sätestatud ülesandeid.

3.   Liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt.

4.   Liikmed tegutsevad sõltumatult ja avalikes huvides. Liikmed teavitavad komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi vastutavat talitust õigeaegselt igast huvide konfliktist, mis võib ohustada nende sõltumatust.

5.   Liikmeid, kes ei suuda enam tulemuslikult panustada EGE tegevusse, kes ei vasta komisjoni vastutava talituse hinnangul tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 339, või kes astuvad ametist tagasi, ei kutsuta enam osalema ühelgi töörühma koosolekul ja nende asemele võib komisjoni president määrata ülejäänud ametiajaks artikli 5 lõikes 7 osutatud reservnimekirjast uue liikme.

Artikkel 5

Valikuprotsess

1.   EGE liikmed valitakse avaliku kandideerimiskutse kaudu, mis avaldatakse komisjoni eksperdirühmade ja muude samalaadsete üksuste registris (edaspidi „eksperdirühmade register“). Lisaks võib kandideerimiskutse avaldada muude vahendite kaudu, sealhulgas vastavatel veebisaitidel. Kandideerimiskutses määratletakse selgelt valikukriteeriumid, sealhulgas vajalikud tööga seotud eksperditeadmised. Minimaalne taotluste esitamise tähtaeg on neli nädalat.

2.   Liikmeks kandideerijad avalikustavad kõik asjaolud, mis võivad tekitada huvide konflikti. Eelkõige nõuab komisjoni vastutav talitus, et need isikud esitaksid oma taotluse osana eksperdirühmade huvide deklaratsiooni standardvormi alusel koostatud huvide deklaratsiooni ja ajakohastatud elulookirjelduse. Isikuliselt ametisse nimetatavaks kandidaadiks kvalifitseerumiseks tuleb esitada nõuetekohaselt täidetud huvide deklaratsioon. Huvide konflikti hindamine toimub kooskõlas horisontaalsete eeskirjadega.

3.   EGE liikmed nimetab artiklis 2 osutatud valdkondades pädevate kandideerimiskutsele vastanud spetsialistide hulgast ametisse komisjoni president lähtuvalt komisjoni selle liikme ettepanekust, kes vastutab EGE-le sekretariaaditeenust pakkuva komisjoni talituse eest.

4.   Valikuprotsessi juhib valimiskomitee. Eelkõige abistab valimiskomitee komisjoni EGE liikmekandidaatide kindlakstegemisel ja valimisel ning selle hindamisel, kas nad saavad ja tahavad liikmena töötada. Valimiskomitee koosneb kolmest liikmest, kelle nimetab ametisse komisjoni liige, kes vastutab EGE-le sekretariaaditeenust pakkuva komisjoni talituse eest, ning komiteed toetab komisjoni vastutavale talitusele alluv sekretariaat. Valimiskomitee hindab nõuetekohaseid kandidaate komisjoni vastutava talituse esitatud nimekirjast, mis on koostatud kõikide taotluste esialgse valikukriteeriumidest lähtuva hindamise alusel. Valimiskomitee esitab oma soovituse komisjoni sellele liikmele, kes vastutab EGE-le sekretariaaditeenust pakkuva komisjoni talituse eest.

5.   EGE liikmete valimisel seab komisjoni vastutav talitus eesmärgiks tagada võimaluste piires kõrgetasemelised eksperditeadmised ja pluralism, geograafiline ja sooline tasakaal ning asjakohase oskusteabe ja huvipakkuvate valdkondade tasakaalustatud esindatus, võttes arvesse artiklis 2 sätestatud EGE ülesandeid, nõutavate eksperditeadmiste laadi ja kandidaatide huvi kandideerimiskutse vastu.

6.   Liikmed nimetatakse ametisse kuni kolmeks aastaks. Nad jäävad ametisse kuni nende asendamiseni või oma ametiaja lõpuni. Nende ametiaega võib pikendada. EGE liige on võimalik olla kuni kolm ametiaega.

7.   Komisjoni vastutav talitus koostab sobivatest kandidaatidest reservnimekirja, mida võib kasutada liikmete asendajate ametisse nimetamiseks. Komisjoni vastutav talitus küsib enne kandidaadi nime reservnimekirja lisamist tema nõusolekut.

Artikkel 6

Esimees

EGE valib oma ametiajaks oma liikmete hulgast lihthäälteenamusega esimehe ning ühe või kaks aseesimeest.

Artikkel 7

Tegevus

1.   EGE töö koordineerimise ja korraldamise ning EGE-le sekretariaaditeenuse tagamise eest vastutab komisjoni vastutav talitus tihedas koostöös EGE esimehega.

2.   EGE ja selle allrühmade koosolekutel võivad osaleda asjaomase menetluse vastu huvi tundvad komisjoni teiste talituste ametnikud.

3.   EGE tööprogrammi, sealhulgas EGE omal algatusel tehtud ettepanekud eetikaanalüüside kohta kiidab heaks komisjoni vastutav talitus. Iga eetikaanalüüsi taotlus sisaldab taotletava analüüsi parameetreid. EGE-lt nõu küsimisel määrab komisjon analüüsi jaoks tähtaja.

4.   EGE arvamused peavad sisaldama soovitusi. Need peavad põhinema asjaomaste teadus- ja tehnoloogiavaldkondade tipptaseme ülevaatel ning käsitletavate eetikaküsimuste põhjalikul analüüsil. EGE soovitustest teavitatakse komisjoni asjaomaseid talitusi.

5.   EGE töötab kollegiaalselt. Töökorral põhineva töökorraldusega püütakse tagada kõikide liikmete aktiivne osalemine rühma töös. Üldjuhul võtab töörühm oma arvamused ja seisukohad vastu konsensuse alusel. Hääletuse korral otsustatakse hääletuse tulemus liikmete lihthäälteenamusega. Vastu hääletanud või hääletamisest hoidunud liikmetel on õigus lasta lisada asjaomasele arvamusele või seisukohale nende arvamuse põhjenduse kokkuvõtet sisaldav dokument (vähemuse arvamus) koos eriarvamusele jäänud liikme(te) nime(de)ga.

6.   Iga arvamus edastatakse komisjoni presidendile või presidendi määratud esindajale. Iga arvamus avaldatakse viivitamata pärast EGEs vastu võtmist ja tehakse kättesaadavaks EGE veebisaidil ning edastatakse ühtlasi Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

7.   Üldjuhul toimuvad EGE koosolekud komisjoni ruumides vastavalt komisjoni vastutava talituse kehtestatud korrale ja ajakavale. EGE peab 12 kuu jooksul vähemalt kuus koosolekut, millele kulub vähemalt 12 tööpäeva aastas. Vajaduse korral võib kokkuleppel komisjoni vastutava talitusega korraldada täiendavaid koosolekuid.

8.   Komisjoni vastutav talitus võib seoses EGE analüüside koostamisega ja olemasolevate vahendite piires algatada uuringuid kogu vajaliku teadusliku ja tehnilise teabe kogumiseks ning luua tihedad sidemed liikmesriikides ja kolmandates riikides eetikaküsimustega tegelevate eri asutuste esindajatega.

9.   Komisjoni vastutav talitus korraldab avaliku ümarlaua, et soodustada EGE arvamusi käsitlevat dialoogi ja suurendada nende läbipaistvust. EGE loob tihedad sidemed EGE tööga seotud komisjoni talitustega.

10.   Kui operatiivsetest asjaoludest tulenevalt on mõne konkreetse teema suhtes vaja anda nõu kiiremini, kui seda võimaldaks arvamuse vastuvõtmine, võib analüüsi tulemuse esitada lühikese seisukohana või muus vormis; vajaduse korral järgneb sellele põhjalikum analüüs arvamuse kujul, mille puhul on tagatud samasugune läbipaistvus nagu iga teisegi arvamuse puhul. Seisukohad avaldatakse ja tehakse kättesaadavaks EGE veebisaidil. Kui EGE peab seda vajalikuks, võib ta oma tööprogrammi osana ja kokkuleppel komisjoni vastutava talitusega oma arvamust ajakohastada.

11.   EGE arutelud on konfidentsiaalsed. EGE võib kokkuleppel komisjoni vastutava talitusega otsustada oma liikmete lihthäälteenamusega oma arutelu üldsusele kättesaadavaks teha.

12.   Protokollis kajastatakse adekvaatselt ja täielikult päevakorra iga punktiga seotud arutelu ja EGE esitatud arvamusi. Protokolli koostab sekretariaat esimehe vastutusel.

Artikkel 8

Allrühmad

1.   Komisjoni vastutav talitus võib luua konkreetsete küsimustega tegelemiseks allrühmi, kes tegutsevad komisjoni vastutava talituse kindlaks määratud pädevuse alusel. Allrühmad tegutsevad kooskõlas horisontaalsete eeskirjadega ja annavad aru EGE-le. Allrühmad saadetakse pärast neile määratud ülesannete täitmist laiali.

2.   Allrühmade liikmed, kes ei ole EGE liikmed, valitakse vastavalt artiklile 5 ja horisontaalsetele eeskirjadele (3) avaliku kandideerimiskutse kaudu.

Artikkel 9

Kutsutud eksperdid

1.   Komisjoni vastutav talitus võib vastavalt vajadusele kutsuda konkreetsete päevakorraküsimuste arutamiseks EGE või selle allrühmade töös osalema teatava pädevusega või teatavat vaatenurka esindavaid eksperte ja asjaomaste organisatsioonide esindajaid.

2.   Kui seda peetakse teaduse ja uue tehnoloogia arenguga seotud eetikaküsimuste laia spektri käsitlemiseks vajalikuks, võib komisjoni vastutav talitus kaasata EGE töösse ka väliseksperte.

Artikkel 10

Töökord

EGE võtab komisjoni vastutava talituse ettepanekul ja temaga kokkuleppel lihthäälteenamusega ja eksperdirühmade standardtöökorra alusel kooskõlas horisontaalsete eeskirjadega vastu oma töökorra.

Artikkel 11

Ametisaladus ja salastatud teabe käitlemine

EGE ja selle allrühmade liikmed ning kutsutud eksperdid ja valimiskomitee liikmed järgivad aluslepingutes ja nende rakenduseeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust, mis kehtib institutsioonide kõikide liikmete ja töötajate suhtes, ning samuti komisjoni otsustes (EL, Euratom) 2015/443 (4) ja (EL, Euratom) 2015/444 (5) sätestatud komisjoni julgeolekunorme, mis on seotud liidu salastatud teabe kaitsega. Kui nad neid kohustusi ei täida, võib komisjon võtta kõik asjakohased meetmed.

4

5

Artikkel 12

Läbipaistvus

1.   EGE ja selle allrühmad registreeritakse ning nende liikmete nimed avaldatakse eksperdirühmade registris.

2.   Kõik asjakohased dokumendid, sealhulgas päevakorrad, protokollid ja osalejate kaastööd avaldatakse eksperdirühmade registris või sellise teabe avaldamiseks ette nähtud veebisaidil, mis on kättesaadav registris esitatud lingi kaudu. Kõnealustele veebisaitidele juurdepääsu ei piirata kasutajaks registreerimise nõudega ega ühelgi muul viisil. Eelkõige avaldatakse aegsasti enne koosolekut selle päevakord ja muud asjakohased taustdokumendid ning pärast koosolekut õigeaegselt selle protokoll. Avaldamisega seotud erandid nähakse ette üksnes juhul, kui leitakse, et asjaomase dokumendi avalikustamine kahjustaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (6) artikli 4 kohast avalike või erahuvide kaitset.

Artikkel 13

Koosolekukulud

1.   EGE ja selle allrühmade tegevuses osalejatele ei maksta nende osutatavate teenuste eest tasu.

2.   Komisjon hüvitab EGE ja selle allrühmade tegevuses osalejate ning valimiskomitee liikmete reisi- ja elamiskulud. Kulud hüvitatakse vastavalt komisjonis kehtivatele eeskirjadele ja nende summade piires, mis on komisjoni talitustele iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Otsus (EL) 2016/835 tunnistatakse kehtetuks alates 28. maist 2021.

Artikkel 15

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 28. maist 2021, välja arvatud artikleid 5 ja 13.

Brüssel, 9. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Komisjoni 25. mai 2016. aasta otsus (EL) 2016/835 teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma volituste pikendamise kohta (ELT L 140, 27.5.2016, lk 21).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

2

(3)  Vt horisontaalsete eeskirjade artikkel 10 ja artikli 14 lõige 2.

3

(4)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/443 komisjoni julgeoleku kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 41).

4

(5)  Komisjoni 13. märtsi 2015. aasta otsus (EL, Euratom) 2015/444 ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekunormide kohta (ELT L 72, 17.3.2015, lk 53).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43). Need erandid on ette nähtud avaliku julgeoleku, sõjaliste küsimuste, rahvusvaheliste suhete, finants-, raha- ja majanduspoliitika, isikute eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse, kaubandushuvide, kohtumenetluste ja õigusnõustamise, kontrollimise/uurimise/auditeerimise ning institutsioonide otsustamisprotsesside kaitseks.

6

---

| 10.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/40

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/157,

9. veebruar 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2019/1616 seoses tööstuslike ventiilide, keevitusprotseduuride, külmutussüsteemide ja küttepumpade seadmete, leektorukatelde, metallist tööstustorustiku, vase ja vasesulamite, vedelgaasi seadmete ja lisavarustuse ning ülemäärase rõhu eest kaitseks mõeldud ohutusseadmetega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/68/EL (2) artikliga 12 eeldatakse, et direktiivi artikli 4 lõikes 1 ja 2 osutatud surveseadmed või -seadmestikud, mis on vastavuses selliste harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on vastavuses oluliste ohutusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja millele on osutatud kõnealuse direktiivi I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/68/EL (2) artikliga 12 eeldatakse, et direktiivi artikli 4 lõikes 1 ja 2 osutatud surveseadmed või -seadmestikud, mis on vastavuses selliste harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on vastavuses oluliste ohutusnõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad ja millele on osutatud kõnealuse direktiivi I lisas.

| (2) | 1. augustil 1994 saadetud kirjas M/071 esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) taotluse koostada seoses surveseadmetega tootestandardid ja horisontaalse loomuga standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/23/EÜ (3) toetuseks. Kõnealune direktiiv asendati direktiiviga 2014/68/EL ilma direktiivi 97/23/EÜ I lisas sätestatud olulisi ohutusnõudeid muutmata. |
| --- | --- |

(2)

1. augustil 1994 saadetud kirjas M/071 esitas komisjon Euroopa Standardikomiteele (CEN) taotluse koostada seoses surveseadmetega tootestandardid ja horisontaalse loomuga standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/23/EÜ (3) toetuseks. Kõnealune direktiiv asendati direktiiviga 2014/68/EL ilma direktiivi 97/23/EÜ I lisas sätestatud olulisi ohutusnõudeid muutmata.

| (3) | CEN vaatas kirjas M/071 esitatud taotluse alusel läbi mõned kehtivad harmoneeritud standardid ja muutis neid, et võtta arvesse tehnika taset. Täpsemalt vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN ISO 4126-3:2006, EN 12542:2010 ja EN 13175:2014, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN ISO 4126-3:2020 ohutusseadmete kohta ning EN 12542:2020 ja EN 13175:2019+A1:2020 vedelgaasi seadmete ja lisavarustuse kohta, harmoneeritud standardi EN 12735-1:2016, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 12735-1:2020 vase ja vasesulamite kohta, ning harmoneeritud standardi EN 12953-5:2002 , mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 12953-5:2020 leektorukatelde kohta. CEN vaatas läbi ka harmoneeritud standardid EN 14276-1:2006+A1:2011 ja EN 14276-2:2007+A1:2011, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN 14276-1:2020 ja EN 14276-2:2020 külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemide kohta, ning harmoneeritud standardi EN ISO 15620:2000, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN ISO 15620:2019 keevitamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

CEN vaatas kirjas M/071 esitatud taotluse alusel läbi mõned kehtivad harmoneeritud standardid ja muutis neid, et võtta arvesse tehnika taset. Täpsemalt vaatas CEN läbi harmoneeritud standardid EN ISO 4126-3:2006, EN 12542:2010 ja EN 13175:2014, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN ISO 4126-3:2020 ohutusseadmete kohta ning EN 12542:2020 ja EN 13175:2019+A1:2020 vedelgaasi seadmete ja lisavarustuse kohta, harmoneeritud standardi EN 12735-1:2016, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 12735-1:2020 vase ja vasesulamite kohta, ning harmoneeritud standardi EN 12953-5:2002 , mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 12953-5:2020 leektorukatelde kohta. CEN vaatas läbi ka harmoneeritud standardid EN 14276-1:2006+A1:2011 ja EN 14276-2:2007+A1:2011, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standardid EN 14276-1:2020 ja EN 14276-2:2020 külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemide kohta, ning harmoneeritud standardi EN ISO 15620:2000, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN ISO 15620:2019 keevitamise kohta.

| (4) | CEN vaatas läbi ja muutis ka teatavaid harmoneeritud standardeid tööstuslike ventiilide kohta. Täpsemalt muutis CEN harmoneeritud standardeid EN ISO 16135:2006, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16139:2006 ja EN ISO 21787:2006. CEN vaatas samuti läbi harmoneeritud standardi EN 16767:2016, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 16767:2020 tööstuslike ventiilide kohta. |
| --- | --- |

(4)

CEN vaatas läbi ja muutis ka teatavaid harmoneeritud standardeid tööstuslike ventiilide kohta. Täpsemalt muutis CEN harmoneeritud standardeid EN ISO 16135:2006, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16139:2006 ja EN ISO 21787:2006. CEN vaatas samuti läbi harmoneeritud standardi EN 16767:2016, mille tulemusena võeti vastu harmoneeritud standard EN 16767:2020 tööstuslike ventiilide kohta.

| (5) | CEN muutis samuti harmoneeritud standardeid EN 13480-2:2017 ja EN 13480-3:2017 metallist tööstustorustiku kohta. |
| --- | --- |

(5)

CEN muutis samuti harmoneeritud standardeid EN 13480-2:2017 ja EN 13480-3:2017 metallist tööstustorustiku kohta.

| (6) | Komisjon hindas koos CENiga, kas nende surveseadmeid käsitlevate standardite CENi poolt muudetud või läbi vaadatud versioonid vastavad kirjas M/071 esitatud taotlusele. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon hindas koos CENiga, kas nende surveseadmeid käsitlevate standardite CENi poolt muudetud või läbi vaadatud versioonid vastavad kirjas M/071 esitatud taotlusele.

| (7) | CENi poolt muudetud või läbi vaadatud standardid surveseadmete kohta vastavad nõuetele, mida nad peaksid täitma ja millele on osutatud direktiivi 2014/68/EL I lisas. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

CENi poolt muudetud või läbi vaadatud standardid surveseadmete kohta vastavad nõuetele, mida nad peaksid täitma ja millele on osutatud direktiivi 2014/68/EL I lisas. Seepärast on asjakohane avaldada viited nendele standarditele Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Tuleb avaldada viited standardite EN 12542:2010, EN 12735-1:2016, EN 12953-5:2002, EN 13175:2014, EN 13480-2:2017, EN 13480-3:2017, EN 14276-1:2006+A1:2011, EN 14276-2:2007+A1:2011, EN 16767:2016, EN ISO 15620:2000, EN ISO 16135:2006, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16139:2006, EN ISO 21787:2006 ja EN ISO 4126-3:2006 muudetud või läbivaadatud versioonidele. Seepärast on asjakohane kustutada Euroopa Liidu Teatajast (4) viited standarditele EN 12542:2010, EN 12735-1:2016, EN 12953-5:2002, EN 13175:2014, EN 13480-3:2017, EN 14276-1:2006+A1:2011, EN 14276-2:2007+A1:2011, EN 16767:2016, EN ISO 15620:2000, EN ISO 16135:2006, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16139:2006, EN ISO 21787:2006 ja EN ISO 4126-3:2006. |
| --- | --- |

(8)

Tuleb avaldada viited standardite EN 12542:2010, EN 12735-1:2016, EN 12953-5:2002, EN 13175:2014, EN 13480-2:2017, EN 13480-3:2017, EN 14276-1:2006+A1:2011, EN 14276-2:2007+A1:2011, EN 16767:2016, EN ISO 15620:2000, EN ISO 16135:2006, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16139:2006, EN ISO 21787:2006 ja EN ISO 4126-3:2006 muudetud või läbivaadatud versioonidele. Seepärast on asjakohane kustutada Euroopa Liidu Teatajast (4) viited standarditele EN 12542:2010, EN 12735-1:2016, EN 12953-5:2002, EN 13175:2014, EN 13480-3:2017, EN 14276-1:2006+A1:2011, EN 14276-2:2007+A1:2011, EN 16767:2016, EN ISO 15620:2000, EN ISO 16135:2006, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16139:2006, EN ISO 21787:2006 ja EN ISO 4126-3:2006.

| (9) | Selleks et anda tootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks vastavalt tööstuslikke ventiile, keevitusprotseduure, külmutussüsteemide ja küttepumpade seadmeid, leektorukatlaid, metallist tööstustorustikku, vaske ja vasesulameid, vedelgaasi seadmeid ja lisavarustust ning ülemäärase rõhu eest kaitseks mõeldud ohutusseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite muudetud või läbivaadatud versioonidele, on vaja nende standardite viidete kustutamine edasi lükata. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et anda tootjatele piisavalt aega oma toodete kohandamiseks vastavalt tööstuslikke ventiile, keevitusprotseduure, külmutussüsteemide ja küttepumpade seadmeid, leektorukatlaid, metallist tööstustorustikku, vaske ja vasesulameid, vedelgaasi seadmeid ja lisavarustust ning ülemäärase rõhu eest kaitseks mõeldud ohutusseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite muudetud või läbivaadatud versioonidele, on vaja nende standardite viidete kustutamine edasi lükata.

| (10) | Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/1616 (5) I lisas on loetletud viited direktiivi 2014/68/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standarditele. Sellesse lisasse tuleks märkida ka viited harmoneeritud standarditele EN ISO 4126-3:2020, EN 12542:2020, EN 12735-1:2020, EN 12953-5:2020, EN 13175:2019+A1:2020, EN 13480-3:2017, EN 13480-3:2017/A2:2020, EN 13480-3:2017/A3:2020, EN 14276-1:2020, EN 14276-2:2020, EN ISO 15620:2019, EN ISO 16135:2006, EN ISO 16135:2006/A1:2019, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16136:2006/A1:2019, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16137:2006/A1:2019, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16138:2006/A1:2019, EN ISO 16139:2006, EN ISO 16139:2006/A1:2019, EN 16767:2020, EN ISO 21787:2006 ja EN ISO 21787:2006/A1:2019. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni rakendusotsuse (EL) 2019/1616 (5) I lisas on loetletud viited direktiivi 2014/68/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standarditele. Sellesse lisasse tuleks märkida ka viited harmoneeritud standarditele EN ISO 4126-3:2020, EN 12542:2020, EN 12735-1:2020, EN 12953-5:2020, EN 13175:2019+A1:2020, EN 13480-3:2017, EN 13480-3:2017/A2:2020, EN 13480-3:2017/A3:2020, EN 14276-1:2020, EN 14276-2:2020, EN ISO 15620:2019, EN ISO 16135:2006, EN ISO 16135:2006/A1:2019, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16136:2006/A1:2019, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16137:2006/A1:2019, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16138:2006/A1:2019, EN ISO 16139:2006, EN ISO 16139:2006/A1:2019, EN 16767:2020, EN ISO 21787:2006 ja EN ISO 21787:2006/A1:2019.

| (11) | Rakendusotsuse (EL) 2019/1616 II lisas on loetletud viited direktiivi 2014/68/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standarditele, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teatajast. Sellesse lisasse tuleks märkida viited harmoneeritud standarditele EN 12542:2010, EN 12735-1:2016, EN 12953-5:2002, EN 13175:2014, EN 13480-3:2017, EN 14276-1:2006+A1:2011, EN 14276-2:2007+A1:2011, EN 16767:2016, EN ISO 15620:2000, EN ISO 16135:2006, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16139:2006, EN ISO 21787:2006 ja EN ISO 4126-3:2006. |
| --- | --- |

(11)

Rakendusotsuse (EL) 2019/1616 II lisas on loetletud viited direktiivi 2014/68/EL toetuseks koostatud harmoneeritud standarditele, mis kustutatakse Euroopa Liidu Teatajast. Sellesse lisasse tuleks märkida viited harmoneeritud standarditele EN 12542:2010, EN 12735-1:2016, EN 12953-5:2002, EN 13175:2014, EN 13480-3:2017, EN 14276-1:2006+A1:2011, EN 14276-2:2007+A1:2011, EN 16767:2016, EN ISO 15620:2000, EN ISO 16135:2006, EN ISO 16136:2006, EN ISO 16137:2006, EN ISO 16138:2006, EN ISO 16139:2006, EN ISO 21787:2006 ja EN ISO 4126-3:2006.

| (12) | Viited harmoneeritud standardile EN 13480-2:2017 ning selle muudatustele EN 13480-2:2017/A1:2018, EN 13480-2:2017/A2:2018 ja EN 13480-2:2017/A3:2018 lisatakse rakendusotsuse (EL) 2019/1616 I lisasse. Standardisse EN 13480-2:2017 on tehtud täiendav muudatus. On asjakohane asendada kõnealuses lisas seda standardit käsitlev kanne, lisades viite muudatusele EN 13480-2:2017/A7:2020. |
| --- | --- |

(12)

Viited harmoneeritud standardile EN 13480-2:2017 ning selle muudatustele EN 13480-2:2017/A1:2018, EN 13480-2:2017/A2:2018 ja EN 13480-2:2017/A3:2018 lisatakse rakendusotsuse (EL) 2019/1616 I lisasse. Standardisse EN 13480-2:2017 on tehtud täiendav muudatus. On asjakohane asendada kõnealuses lisas seda standardit käsitlev kanne, lisades viite muudatusele EN 13480-2:2017/A7:2020.

| (13) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/1616 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2019/1616 vastavalt muuta.

| (14) | Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(14)

Harmoneeritud standardi järgimine lubab alates selle standardi viite Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast eeldada vastavust asjaomastele olulistele nõuetele, mis on sätestatud liidu ühtlustamisõigusaktides. Seepärast peaks käesolev otsus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2019/1616 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse I lisale.

Artikkel 2

Rakendusotsuse (EL) 2019/1616 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 9. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/68/EL surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 189, 27.6.2014, lk 164).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. mai 1997. aasta direktiiv 97/23/EÜ surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 181, 9.7.1997, lk 1).

3

(4)  
  ELT C 326, 14.9.2018, lk 94.

4

(5)  Komisjoni 27. septembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1616 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/68/EL toetuseks koostatud surveseadmeid käsitlevate harmoneeritud standardite kohta (ELT L 250, 30.9.2019, lk 95).

5

---

I LISA

Rakendusotsuse (EL) 2019/1616 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | kanne nr 11 asendatakse järgmisega:






  Nr | Viide standardile |
| --- | --- | --- |
| „11. | EN 13480-2:2017
  Metallist tööstustorustik. Osa 2: Materjalid
  EN 13480-2:2017/A1:2018
  EN 13480-2:2017/A2:2018
  EN 13480-2:2017/A3:2018
  EN 13480-2:2017/A7:2020“ |

1)

kanne nr 11 asendatakse järgmisega:

Nr

Viide standardile

„11.

EN 13480-2:2017

Metallist tööstustorustik. Osa 2: Materjalid

EN 13480-2:2017/A1:2018

EN 13480-2:2017/A2:2018

EN 13480-2:2017/A3:2018

EN 13480-2:2017/A7:2020“

| 2) | lisatakse järgmised kanded:






  Nr | Viide standardile |
| --- | --- | --- |
| „24. | EN ISO 4126-3:2020
  Ohutusseadmed kaitseks ülemäärase rõhu eest. Osa 3: Kaitseklappide ja puruneva membraaniga ohutusseadmete kombineeritud kasutamine (ISO 4126-3:2020) |
| 25. | EN 12542:2020
  Vedelgaasi seadmed ja lisavarustus. Seeriatootmises valmistatud, terasest keevitatud paiksed vedelgaaside (LPG) hoidmiseks mõeldud silindrilised mahutid, mille ruumala ei ületa 13 m3. Kavandamine ja valmistamine |
| 26. | EN 12735-1:2020
  Vask ja vasesulamid. Õmblusteta ümmargused vasktorud õhukonditsioneerimise ja külmatehnika jaoks. Osa 1: Torud torustikusüsteemide jaoks |
| 27. | EN 12953-5:2020
  Leektorukatlad. Osa 5: Kontroll katla survedetailide valmistamise, dokumenteerimise ja märgistamise ajal |
| 28. | EN 13175:2019+A1:2020
  Vedelgaasi seadmed ja lisavarustus. Nõuded vedelgaasi (LPG) mahuti klappidele ja abiseadmetele ning nende katsetamine |
| 29. | EN 13480-3:2017
  Metallist tööstustorustik. Osa 3: Kavandamine ja arvutamine
  EN 13480-3:2017/A2:2020
  EN 13480-3:2017/A3:2020 |
| 30. | EN 14276-1:2020
  Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid. Osa 1: Anumad. Üldnõuded |
| 31. | EN 14276-2:2020
  Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid. Osa 2: Torustikud. Üldnõuded |
| 32. | EN ISO 15620:2019
  Keevitamine. Metalsete materjalide hõõrdkeevitus (ISO 15620:2019) |
| 33. | EN ISO 16135:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest kuulventiilid (ISO 16135:2006)
  EN ISO 16135:2006/A1:2019 |
| 34. | EN ISO 16136:2006
  Tööstusventiilid. Pöördsulguriga termoplastilisest materjalist drosselklapid (ISO 16136:2006)
  EN ISO 16136:2006/A1:2019 |
| 35. | EN ISO 16137:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest sisselaskeklapid (ISO 16137:2006)
  EN ISO 16137:2006/A1:2019 |
| 36. | EN ISO 16138:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest membraanventiilid (ISO 16138:2006)
  EN ISO 16138:2006/A1:2019 |
| 37. | EN ISO 16139:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest siibrid (ISO 16139:2006)
  EN ISO 16139:2006/A1:2019 |
| 38. | EN 16767:2020
  Tööstuslikud ventiilid. Metallist tagasilöögiklapid |
| 39. | EN ISO 21787:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest ventiilid (ISO 21787:2006)
  EN ISO 21787:2006/A1:2019.“ |

2)

lisatakse järgmised kanded:

Nr

Viide standardile

„24.

EN ISO 4126-3:2020

Ohutusseadmed kaitseks ülemäärase rõhu eest. Osa 3: Kaitseklappide ja puruneva membraaniga ohutusseadmete kombineeritud kasutamine (ISO 4126-3:2020)

25.

EN 12542:2020

Vedelgaasi seadmed ja lisavarustus. Seeriatootmises valmistatud, terasest keevitatud paiksed vedelgaaside (LPG) hoidmiseks mõeldud silindrilised mahutid, mille ruumala ei ületa 13 m3. Kavandamine ja valmistamine

26.

EN 12735-1:2020

Vask ja vasesulamid. Õmblusteta ümmargused vasktorud õhukonditsioneerimise ja külmatehnika jaoks. Osa 1: Torud torustikusüsteemide jaoks

27.

EN 12953-5:2020

Leektorukatlad. Osa 5: Kontroll katla survedetailide valmistamise, dokumenteerimise ja märgistamise ajal

28.

EN 13175:2019+A1:2020

Vedelgaasi seadmed ja lisavarustus. Nõuded vedelgaasi (LPG) mahuti klappidele ja abiseadmetele ning nende katsetamine

29.

EN 13480-3:2017

Metallist tööstustorustik. Osa 3: Kavandamine ja arvutamine

EN 13480-3:2017/A2:2020

EN 13480-3:2017/A3:2020

30.

EN 14276-1:2020

Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid. Osa 1: Anumad. Üldnõuded

31.

EN 14276-2:2020

Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid. Osa 2: Torustikud. Üldnõuded

32.

EN ISO 15620:2019

Keevitamine. Metalsete materjalide hõõrdkeevitus (ISO 15620:2019)

33.

EN ISO 16135:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest kuulventiilid (ISO 16135:2006)

EN ISO 16135:2006/A1:2019

34.

EN ISO 16136:2006

Tööstusventiilid. Pöördsulguriga termoplastilisest materjalist drosselklapid (ISO 16136:2006)

EN ISO 16136:2006/A1:2019

35.

EN ISO 16137:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest sisselaskeklapid (ISO 16137:2006)

EN ISO 16137:2006/A1:2019

36.

EN ISO 16138:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest membraanventiilid (ISO 16138:2006)

EN ISO 16138:2006/A1:2019

37.

EN ISO 16139:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest siibrid (ISO 16139:2006)

EN ISO 16139:2006/A1:2019

38.

EN 16767:2020

Tööstuslikud ventiilid. Metallist tagasilöögiklapid

39.

EN ISO 21787:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest ventiilid (ISO 21787:2006)

EN ISO 21787:2006/A1:2019.“

---

II LISA

Rakendusotsuse (EL) 2019/1616 II lisasse lisatakse järgmised kanded:

| Nr | Viide standardile | Kustutamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| „22. | EN 12542:2010
  Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. Staatilised terasest keevitatud silindrilised vedelgaasi (LPG) mahutid ruumalaga mitte üle 13 m3, mida valmistatakse seeriaviisiliselt. Konstruktsioon ja valmistamine | 10. august 2022 |
| 23. | EN 12735-1:2016
  Vask ja vasesulamid. Õmblusteta ümarad torud konditsioneerimise ja jahutuse jaoks. Osa 1: Torud torustikusüsteemide jaoks | 10. august 2022 |
| 24. | EN 12953-5:2002
  Trummelkatlad. Osa 5: Inspekteerimine katla survedetailide valmistamise, dokumenteerimise ja märgistamise ajal | 10. august 2022 |
| 25. | EN 13175:2014
  Vedelgaasi seadmed ja lisavarustus. Nõuded vedelgaasi (LPG) mahuti klappidele ja abiseadmetele ning nende katsetamine | 10. august 2022 |
| 26. | EN 13480-3:2017
  Metallist tööstustorustik. Osa 3: Kavandamine ja arvutamine | 10. august 2022 |
| 27. | EN 14276-1:2006+A1:2011
  Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid. Osa 1: Anumad. Üldnõuded | 10. august 2022 |
| 28. | EN 14276-2:2007+A1:2011
  Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid. Osa 2: Torustikud. Üldnõuded | 10. august 2022 |
| 29. | EN 16767:2016
  Tööstusventiilid. Terasest ja malmist tagasilöögiklapid | 10. august 2022 |
| 30. | EN ISO 15620:2000
  Keevitamine. Metallmaterjalide hõõrdkeevitus (ISO 15620:2000) | 10. august 2022 |
| 31. | EN ISO 16135:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest kuulventiilid (ISO 16135:2006) | 10. august 2022 |
| 32. | EN ISO 16136:2006
  Tööstusventiilid. Pöördsulguriga termoplastilisest materjalist drosselklapid (ISO 16136:2006) | 10. august 2022 |
| 33. | EN ISO 16137:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest sisselaskeklapid (ISO 16137:2006) | 10. august 2022 |
| 34. | EN ISO 16138:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest membraanventiilid (ISO 16138:2006) | 10. august 2022 |
| 35. | EN ISO 16139:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest siibrid (ISO 16139:2006) | 10. august 2022 |
| 36. | EN ISO 21787:2006
  Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest ventiilid (ISO 21787:2006) | 10. august 2022 |
| 37. | EN ISO 4126-3:2006
  Kaitseseadmed kaitseks ülemäärase surve eest. Osa 3: Kaitseklappide ja puruneva membraaniga ohutusseadiste kasutamine kombinatsioonis (ISO 4126-3:2006) | 10. august 2022“ |

Nr

Viide standardile

Kustutamise kuupäev

„22.

EN 12542:2010

Vedelgaasi (LPG) seadmed ja lisavarustus. Staatilised terasest keevitatud silindrilised vedelgaasi (LPG) mahutid ruumalaga mitte üle 13 m3, mida valmistatakse seeriaviisiliselt. Konstruktsioon ja valmistamine

10. august 2022

23.

EN 12735-1:2016

Vask ja vasesulamid. Õmblusteta ümarad torud konditsioneerimise ja jahutuse jaoks. Osa 1: Torud torustikusüsteemide jaoks

10. august 2022

24.

EN 12953-5:2002

Trummelkatlad. Osa 5: Inspekteerimine katla survedetailide valmistamise, dokumenteerimise ja märgistamise ajal

10. august 2022

25.

EN 13175:2014

Vedelgaasi seadmed ja lisavarustus. Nõuded vedelgaasi (LPG) mahuti klappidele ja abiseadmetele ning nende katsetamine

10. august 2022

26.

EN 13480-3:2017

Metallist tööstustorustik. Osa 3: Kavandamine ja arvutamine

10. august 2022

27.

EN 14276-1:2006+A1:2011

Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid. Osa 1: Anumad. Üldnõuded

10. august 2022

28.

EN 14276-2:2007+A1:2011

Külmutussüsteemide ja küttepumpade survesüsteemid. Osa 2: Torustikud. Üldnõuded

10. august 2022

29.

EN 16767:2016

Tööstusventiilid. Terasest ja malmist tagasilöögiklapid

10. august 2022

30.

EN ISO 15620:2000

Keevitamine. Metallmaterjalide hõõrdkeevitus (ISO 15620:2000)

10. august 2022

31.

EN ISO 16135:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest kuulventiilid (ISO 16135:2006)

10. august 2022

32.

EN ISO 16136:2006

Tööstusventiilid. Pöördsulguriga termoplastilisest materjalist drosselklapid (ISO 16136:2006)

10. august 2022

33.

EN ISO 16137:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest sisselaskeklapid (ISO 16137:2006)

10. august 2022

34.

EN ISO 16138:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest membraanventiilid (ISO 16138:2006)

10. august 2022

35.

EN ISO 16139:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest siibrid (ISO 16139:2006)

10. august 2022

36.

EN ISO 21787:2006

Tööstusventiilid. Termoplastilistest materjalidest ventiilid (ISO 21787:2006)

10. august 2022

37.

EN ISO 4126-3:2006

Kaitseseadmed kaitseks ülemäärase surve eest. Osa 3: Kaitseklappide ja puruneva membraaniga ohutusseadiste kasutamine kombinatsioonis (ISO 4126-3:2006)

10. august 2022“

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 10.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/47 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/47

---

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE KODUKORD

Jaanuar 2021

SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

| 1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tagab organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvate majandus- ja ühiskonnaelu eri alade esindatuse. Komitee on nõuandev organ, mis loodi Rooma lepinguga aastal 1957. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tagab organiseeritud kodanikuühiskonda kuuluvate majandus- ja ühiskonnaelu eri alade esindatuse. Komitee on nõuandev organ, mis loodi Rooma lepinguga aastal 1957.

| 2. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuandev ülesanne võimaldab tema liikmetel ja nende esindatavatel organisatsioonidel osaleda Euroopa Liidu otsuste tegemise protsessis. Erinevate, mõnikord täiesti vastandlike seisukohtade kõrvutamine ja liikmetevaheline dialoog eeldavad lisaks traditsioonilistele tööturu osapooltele, nagu tööandjad (I rühm) ja töötajad (II rühm), ka kõigi teiste ühiskonna- ja majanduselu valdkondade esindajate (III rühm) osalemist. Erialased teadmised, dialoog ja ühise lahenduse otsimine parandavad ELi poliitiliste otsuste kvaliteeti ja usaldusväärsust, sest soodustavad kõnealuste otsuste mõistmist ja aktsepteerimist Euroopa kodanike hulgas ning demokraatiale hädavajalikku läbipaistvust. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõuandev ülesanne võimaldab tema liikmetel ja nende esindatavatel organisatsioonidel osaleda Euroopa Liidu otsuste tegemise protsessis. Erinevate, mõnikord täiesti vastandlike seisukohtade kõrvutamine ja liikmetevaheline dialoog eeldavad lisaks traditsioonilistele tööturu osapooltele, nagu tööandjad (I rühm) ja töötajad (II rühm), ka kõigi teiste ühiskonna- ja majanduselu valdkondade esindajate (III rühm) osalemist. Erialased teadmised, dialoog ja ühise lahenduse otsimine parandavad ELi poliitiliste otsuste kvaliteeti ja usaldusväärsust, sest soodustavad kõnealuste otsuste mõistmist ja aktsepteerimist Euroopa kodanike hulgas ning demokraatiale hädavajalikku läbipaistvust.

| 3. | Euroopa Liidu institutsioonilises raamistikus on komiteel eriline koht: ta on organiseeritud kodanikuühiskonna esindaja ja arutelufoorum sõna otseses mõttes ning sild organiseeritud kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu institutsioonide vahel. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu institutsioonilises raamistikus on komiteel eriline koht: ta on organiseeritud kodanikuühiskonna esindaja ja arutelufoorum sõna otseses mõttes ning sild organiseeritud kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu institutsioonide vahel.

| 4. | Foorumina ja arvamusi koostava organina aitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaasa demokraatia paremale mõjulepääsule Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisel, sealhulgas Euroopa Liidu suhetes kolmandate riikide majandus- ja ühiskonnaelu esindajatega. Seega aitab komitee kaasa tõelise euroopaliku identiteedi kujunemisele. |
| --- | --- |

4.

Foorumina ja arvamusi koostava organina aitab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kaasa demokraatia paremale mõjulepääsule Euroopa Liidu eesmärkide saavutamisel, sealhulgas Euroopa Liidu suhetes kolmandate riikide majandus- ja ühiskonnaelu esindajatega. Seega aitab komitee kaasa tõelise euroopaliku identiteedi kujunemisele.

| 5. | Oma ülesannete paremaks täitmiseks ja kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 260 lõikega 2 võttis komitee 17. juulil 2002 vastu oma kodukorra (1). |
| --- | --- |

5.

Oma ülesannete paremaks täitmiseks ja kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 260 lõikega 2 võttis komitee 17. juulil 2002 vastu oma kodukorra (1

| 6. | 28. jaanuaril 2021 võttis komitee täiskogu vastu käesoleva kodukorra uusima versiooni. |
| --- | --- |

6.

28. jaanuaril 2021 võttis komitee täiskogu vastu käesoleva kodukorra uusima versiooni.

I JAOTIS

KOMITEE STRUKTUUR

1. peatükk

1. peatükk

KOMITEE UUE KOOSSEISU KOKKUKUTSUMINE

KOMITEE UUE KOOSSEISU KOKKUKUTSUMINE

Artikkel 1

1.   Komitee liikmete volitused kestavad viis aastat.

2.   Komitee koosseisu kutsub pärast iga viie aasta tagant toimuvat uuendamist esimeseks istungiks kokku komitee vanim liige ja istung peab toimuma hiljemalt 25 tööpäeva pärast kuupäeva, mil nõukogu võttis vastu otsuse enamiku komitee liikmete ametisse nimetamise kohta.

3.   Komitee liikmeid ei seo mingid kohustuslikud juhised. Euroopa Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud.

4.   Liikmetele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites privileegid ja immuniteedid vastavalt protokollile Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta. Seega on neil liikumisvabadus, isikupuutumatus ja kohtulik puutumatus.

5.   Komitee tagab kõigis oma poliitikavaldkondades soolise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimise sellisena, nagu see on Euroopa Liidu õigusaktides määratletud. Komitee tagab, et naiste esindatus kõigis komitee tööorganites on suurem kui nende osakaal komitee koosseisus. Juhatus hindab soolise tasakaalu arengut ja võtab vajaduse korral vastu konkreetseid soovitusi. Koosseisu ametiaja esimese ja teise poole lõpus esitatakse juhatusele aruanne arengu hindamiseks.

Artikkel 2

1.   Komitee tööorganid on täiskogu, juhatus, president ja sektsioonid.

2.   Komitee liikmeskond jaguneb kolme rühma, mille moodustamise kord ja ülesanded on kindlaks määratud artiklis 30.

Artikkel 3

1.   Komitee tunnustab järgmisi Euroopa Liidu sümboleid ja võtab need omaks:

| a) | lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring; |
| --- | --- |

a)

lipp, mille sinisel taustal on kaheteistkümnest kuldsest tähest koosnev ring;

| b) | hümn „Ood rõõmule“ Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast; |
| --- | --- |

b)

hümn „Ood rõõmule“ Ludwig van Beethoveni üheksandast sümfooniast;

| c) | juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses“. |
| --- | --- |

c)

juhtlause „Ühinenud mitmekesisuses“.

2.   Komitee tähistab 9. mail Euroopa päeva.

3.   Lipp on väljas kõigis komitee hoonetes ja kõigil ametlikel üritustel.

4.   Hümni mängitakse iga uue koosseisu esimese istungi avamisel ja muudel pidulikel istungitel, eelkõige selleks, et tervitada riigi- ja valitsusjuhte või uusi komitee liikmeid pärast laienemist.

2. peatükk

2. peatükk

JUHATUS

JUHATUS

Artikkel 4

1.   Juhatuse liikmete valimisel tuleb järgida üldist ja geograafilist tasakaalu rühmade vahel nii, et igal liikmesriigil oleks vähemalt üks, kuid mitte rohkem kui kolm esindajat. Rühmad koostavad läbirääkimiste tulemusel täiskogule esitamiseks ettepaneku juhatuse koosseisu kohta.

Juhatuse koosseisu kuuluvad

| a) | komitee president ja kaks asepresidenti; |
| --- | --- |

a)

komitee president ja kaks asepresidenti;

| b) | rühmade artikli 30 sätete kohaselt valitud kolm esimeest; |
| --- | --- |

b)

rühmade artikli 30 sätete kohaselt valitud kolm esimeest;

| c) | sektsioonide esimehed; |
| --- | --- |

c)

sektsioonide esimehed;

| d) | muutuv hulk liikmeid, kelle arv ei tohi ületada liikmesriikide arvu. |
| --- | --- |

d)

muutuv hulk liikmeid, kelle arv ei tohi ületada liikmesriikide arvu.

2.   Komitee president valitakse vaheldumisi kolme rühma liikmete seast.

3.   Komitee presidenti ega asepresidente ei ole võimalik teiseks ametiajaks tagasi valida. Oma ametivolituste lõppemisele järgneval kahel ja poolel aastal ei saa komitee president kuuluda juhatuse koosseisu asepresidendi, rühma esimehe ega sektsiooni esimehena.

4.   Asepresidendid valitakse nende kahe rühma liikmete seast, mille koosseisu president ei kuulu.

Artikkel 5

1.   Artikli 1 kohasel esimesel istungil, mis toimub vanima liikme juhatusel, valib komitee oma liikmete hulgast komitee uue koosseisu volituste jõustumise ajast alates kaheks ja pooleks aastaks presidendi, kaks asepresidenti, sektsioonide esimehed ja teised juhatuse liikmed, kes ei ole rühmade esimehed.

2.   Komitee vanima liikme juhatusel toimuval istungil ei saa arutada ühtki küsimust, mis ei ole seotud kõnealuste valimistega.

Artikkel 6

Istungi, mille jooksul valitakse juhatus komitee koosseisu volituste viieaastase tähtaja viimaseks kaheks ja pooleks aastaks, kutsub kokku ametist lahkuv komitee president. Istung toimub ametist lahkuva presidendi juhatusel selle kuu istungjärgu alguses, mil lõpevad esimeseks kaheks ja pooleks aastaks valitud juhatuse ametivolitused.

Artikkel 7

1.   Komitee võib enda juurde moodustada ettevalmistuskomisjoni, mis koosneb ühest esindajast iga liikmesriigi kohta ning mille ülesanne on koguda kokku kandideerimisavaldused ja esitada täiskogule kandidaatide nimekiri, võttes arvesse artikli 4 sätteid.

2.   Komitee teeb otsuse komitee eestseisusesse ja juhatusse kandideerivate isikute nimekirja või nimekirjade kohta kooskõlas käesoleva artikli sätetega.

3.   Komitee valib – vajadusel mitmes hääletusvoorus – juhatuse liikmed, kes ei ole rühmade esimehed, vastavalt hääletuskorrale, mis näeb ette hääletamise ühe või mitme rohkem kui üht nime sisaldava nimekirja alusel.

4.   Hääletamisele võib esitada ainult täielikke kandidaatide nimekirju, mis vastavad artiklis 4 sätestatud nõuetele ja millele peab olema lisatud iga kandidaadi kirjalik nõusolek.

5.   Juhatuse liikmete valimisel osutuvad valituks selle nimekirja kandidaadid, mis on saanud kõige rohkem hääli ja vähemalt veerandi kehtivatest häältest.

6.   Seejärel valib täiskogu lihthäälteenamusega komitee presidendi ja asepresidendid.

7.   Seejärel valib täiskogu lihthäälteenamusega sektsioonide esimehed.

8.   Lõpuks hääletab komitee juhatuse koosseisu üle tervikuna. Koosseisu kinnitamiseks on vajalik, et selle poolt antakse vähemalt kaks kolmandikku kehtivatest häältest.

Artikkel 8

Juhul kui juhatuse liikmel ei ole võimalik ametiülesandeid täita ning artikli 75 lõikes 2 osutatud juhtudel määratakse liikmele asendaja käesoleva kodukorra artiklis 7 ettenähtud korras; asendaja volitused kehtivad kuni koosseisu ametivolituste lõppemiseni. Asendaja määramise otsustab täiskogu hääletamise teel asjaomase rühma esildisel.

Artikkel 9

1.   Juhatuse koosoleku kutsub kokku komitee president omal algatusel või vähemalt kümne juhatuse liikme nõudmisel.

2.   Kõigi juhatuse koosolekute kohta koostatakse protokoll. Protokoll esitatakse juhatusele kinnitamiseks.

3.   Juhatus kehtestab oma töökorra.

4.   Juhatus määrab kindlaks komitee töökorralduse ja sisemise menetluskorra ning kehtestab pärast rühmadega nõupidamist kodukorra rakenduseeskirja.

5.   Juhatusel ja presidendil on liidu eelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ja komitee kodukorraga ettenähtud eelarvelised ja rahandusalased volitused.

6.   Juhatus kehtestab komitee liikmete ja nende artikli 21 kohaselt volitatud asendusliikmete, volitatud esindajate ja nende artikli 27 kohaselt volitatud asendusesindajate ning artikli 26 kohaselt nimetatud ekspertide sõidukulude hüvitamise ja neile päevaraha maksmise rakendussätted vastavalt eelarve- ja finantsmenetlustele.

7.   Juhatusel on poliitiline vastutus komitee tegevuse üldise juhtimise eest. Seoses sellega tagab juhatus eelkõige komitee, selle tööorganite ja töötajate tegevuse vastavuse komiteele ette nähtud institutsioonilisele rollile.

8.   Juhatus vastutab selle eest, et aluslepingust tulenevaid ülesandeid täites kasutab komitee sihipäraselt enda käsutuses olevaid inimressursse ning eelarve- ja tehnilisi vahendeid. Juhatus osaleb eelkõige eelarvemenetluses ja sekretariaadi töö korraldamises.

9.   Juhatus võib enda juurde moodustada ajutisi töörühmi, et lasta uurida mis tahes juhatuse pädevusse kuuluvaid küsimusi. Komitee teised liikmed võivad osaleda ka kõnealuste rühmade töös, välja arvatud ametnike ametisse nimetamist puudutavates küsimustes.

10.   Juhatus hindab iga kuue kuu tagant komitee vastuvõetud arvamuste mõju sel eesmärgil koostatava aruande põhjal.

11.   Komitee liikme või peasekretäri taotlusel täpsustab juhatus kodukorra ja selle rakenduseeskirja tõlgendamist. Asjaomased otsused on siduvad, kuid neid võib vaidlustada täiskogu ees, kes teeb lõpliku otsuse.

12.   Iga viie aasta tagant toimuval komitee koosseisu uuendamisel jätkab lahkuv juhatus jooksvate küsimuste lahendamist kuni komitee uue koosseisu esimese istungini. Erandkorras võib juhatus spetsiifilisi eksperditeadmisi nõudva eri- või tähtajalise ülesande täitmise panna komitee ametist lahkuva koosseisu liikmele.

Artikkel 10

Institutsioonidevahelise koostöö raames võib juhatus volitada komitee presidenti sõlmima koostöölepinguid Euroopa Liidu institutsioonide ja organitega.

Artikkel 11

1.   Moodustatakse rahandus- ja eelarvekomisjon, mille ülesanne on nõustada juhatust ja komitee presidenti ning valmistada ette otsuste eelnõud, mille juhatus võtab vastu rahandus- ja eelarve- või organisatsioonilistes küsimustes.

2.   Rahandus- ja eelarvekomisjoni juhib üks kahest komitee asepresidendist.

Rahandus- ja eelarvekomisjon koosneb kaheteistkümnest liikmest, kelle nimetab ametisse juhatus rühmade esildisel.

3.   Rahandus- ja eelarvekomisjon koostab komitee eelarve projekti, esitab selle juhatusele kinnitamiseks ning tagab eelarve nõuetekohase täitmise ja aruandmiskohustuse täitmise jälgimise.

Rahandus- ja eelarvekomisjon annab nõu järgmistes küsimustes:

| — | olulised asjaolud, mis võivad ohustada assigneeringute head haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist, eelkõige seoses assigneeringute kasutuse prognoosidega; |
| --- | --- |

—

olulised asjaolud, mis võivad ohustada assigneeringute head haldamist või takistada seatud eesmärkide saavutamist, eelkõige seoses assigneeringute kasutuse prognoosidega;

| — | jooksva aasta eelarve assigneeringute ümberpaigutamine, ametikohtade loeteluga seotud eelarvemõju, haldusassigneeringud ja kinnisvaraprojektidega seotud tehingud, sealhulgas hetkeolukorra hindamine ja ettepanekute esitamine tulevase tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

jooksva aasta eelarve assigneeringute ümberpaigutamine, ametikohtade loeteluga seotud eelarvemõju, haldusassigneeringud ja kinnisvaraprojektidega seotud tehingud, sealhulgas hetkeolukorra hindamine ja ettepanekute esitamine tulevase tegevuse kohta;

| — | järelevalve teostamine eelarve täitmisele heakskiidu andmise protsessi üle tihedas koostöös peasekretäri ja Euroopa Parlamendi raportööriga. |
| --- | --- |

—

järelevalve teostamine eelarve täitmisele heakskiidu andmise protsessi üle tihedas koostöös peasekretäri ja Euroopa Parlamendi raportööriga.

4.   Komitee eelarve puhul tuleb järgida eelarve ühtsuse ja õigsuse, aastasuse, tasakaalu, arvestusühiku, kõikehõlmavuse, sihtotstarbelisuse, usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse põhimõtteid.

5.   Teatavates täiendavates küsimustes võib juhatus delegeerida rahandus- ja eelarvekomisjonile muid volitusi.

6.   Rahandus- ja eelarvekomisjon võtab oma otsused vastu kooskõlas oma sise-eeskirjadega, mille hulka kuuluvad järgmised:

| a) | rahandus- ja eelarvekomisjonis ühehäälselt vastuvõetud otsused esitatakse juhatusele aruteluta heakskiitmiseks; |
| --- | --- |

a)

rahandus- ja eelarvekomisjonis ühehäälselt vastuvõetud otsused esitatakse juhatusele aruteluta heakskiitmiseks;

| b) | rahandus- ja eelarvekomisjonis lihthäälteenamusega vastuvõetud ettepanekuid või ettepanekute tagasilükkamist tuleb põhjendada, et juhatus saaks neid hiljem analüüsida. |
| --- | --- |

b)

rahandus- ja eelarvekomisjonis lihthäälteenamusega vastuvõetud ettepanekuid või ettepanekute tagasilükkamist tuleb põhjendada, et juhatus saaks neid hiljem analüüsida.

7.   Rahandus- ja eelarvekomisjon esitab juhatusele aastaaruande.

8.   Rahandus- ja eelarvekomisjoni esimees juhib Euroopa Liidu eelarvepädevate institutsioonidega läbirääkimisi pidavat delegatsiooni ja annab juhatusele läbirääkimiste kohta aru.

9.   Sekretariaat annab rahandus- ja eelarvekomisjonile kogu teabe, mida kõnealune komisjon vajab juhatuse ja komitee presidendi nõustamise ülesande täitmiseks.

Artikkel 12

1.   Moodustatakse teabevahetuskomisjon, mille ülesanne on suunata ja jälgida komitee teabevahetusstrateegiat. Teabevahetuskomisjoni ülesannete hulka kuulub ka juhatuse ja komitee presidendi nõustamine.

2.   Teabevahetuskomisjoni juhib üks kahest komitee asepresidendist. Teabevahetuskomisjon koosneb kaheteistkümnest liikmest, kelle nimetab ametisse juhatus rühmade esildisel.

3.   Teabevahetuskomisjon kooskõlastab teabevahetust, ajakirjanduse ja meediaga suhtlemist ning kultuurialast tegevust korraldavate struktuuriüksuste tegevust, tagades, et tegevus on kooskõlas heakskiidetud strateegia ja programmidega.

4.   Teabevahetuskomisjon esitab juhatusele igal aastal aasta tegevusaruande, mis hõlmab komisjoni ülesannete täitmist ja järgmise aasta tegevusprogrammi.

3. peatükk

3. peatükk

EESTSEISUS JA PRESIDENT

EESTSEISUS JA PRESIDENT

Artikkel 13

1.   Eestseisus koosneb komitee presidendist ja kahest asepresidendist.

2.   Komitee eestseisus kohtub rühmade esimeestega, et valmistada ette juhatuse ja täiskogu töö. Kohtumistele võidakse kutsuda sektsioonide esimehi.

3.   Komitee töö kavandamiseks ja selle edenemise hindamiseks kohtub eestseisus rühmade ja sektsioonide esimeestega vähemalt kaks korda aastas.

Artikkel 14

1.   Komitee president juhib komitee ja selle tööorganite kogu tegevust kooskõlas aluslepingu ja käesoleva kodukorraga. Tal on kõik vajalikud volitused komitee otsuste rakendamiseks või nende rakendamise juhtimiseks ja komitee sujuva toimimise tagamiseks.

2.   President kaasab asepresidendid püsivalt oma tegevusse; ta võib neile usaldada teatavaid oma pädevusse kuuluvaid ülesandeid või kohustusi.

3.   President võib usaldada peasekretärile teatavaid tähtajalisi ülesandeid.

4.   President esindab komiteed. Ta võib komitee esindamise volitused delegeerida asepresidendile või vajaduse korral komitee liikmele.

5.   President annab komiteele aru istungjärkude vahel komitee nimel võetud meetmetest ja toimunud tegevusest. Aruannete üle arutelu ei toimu.

6.   Vastvalitud president esitab täiskogule oma ametiaja tööprogrammi. Oma ametivolituste lõppedes esitab ta programmi täitmise aruande.

Mõlemat aruannet võidakse täiskogus arutada.

Artikkel 15

Kaks asepresidenti on vastavalt rahandus- ja eelarvekomisjoni ning teabevahetuskomisjoni esimehed; seda ülesannet täites alluvad nad komitee presidendile.

Artikkel 16

1.   Laiendatud eestseisus koosneb komitee presidendist, kahest asepresidendist ja rühmade esimeestest.

2.   Laiendatud eestseisuse ülesannete hulka kuulub

| a) | juhatuse ja täiskogu töö ettevalmistamine ja lihtsustamine; |
| --- | --- |

a)

juhatuse ja täiskogu töö ettevalmistamine ja lihtsustamine;

| b) | vajalike otsuste vastuvõtmise lihtsustamine kiireloomulistes olukordades või erakordsetel asjaoludel. |
| --- | --- |

b)

vajalike otsuste vastuvõtmise lihtsustamine kiireloomulistes olukordades või erakordsetel asjaoludel.

Selleks võib laiendatud eestseisus kutsuda oma koosolekutel osalema sektsioonide ja nõuandekomisjonide esimehi ning muid isikuid.

3.   Laiendatud eestseisus kohtub sektsioonide ja nõuandekomisjonide esimeestega vähemalt kaks korda aastas, et määrata kindlaks komitee tööprogramm ja hinnata selle täitmist.

4. peatükk

4. peatükk

SEKTSIOONID

SEKTSIOONID

Artikkel 17

1.   Komiteel on kuus sektsiooni. Täiskogu võib juhatuse esildisel siiski luua ka teisi sektsioone aluslepingutega hõlmatud valdkondadega tegelemiseks.

2.   Komitee moodustab sektsioonid pärast koosseisu uuendamist iga viie aasta tagant komitee uue koosseisu esimesel istungil.

3.   Sektsioonide nimekiri ja pädevusalad võidakse uuesti läbi vaadata seoses iga viie aasta tagant toimuva komitee koosseisu uuendamisega.

Artikkel 18

1.   Sektsioonide liikmete arvu määrab kindlaks komitee juhatuse esildisel.

2.   Kõik komitee liikmed, välja arvatud komitee president, peavad kuuluma vähemalt ühe sektsiooni koosseisu.

3.   Keegi ei tohi kuuluda rohkem kui kahte sektsiooni, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on komitees esindatud üheksa või vähema liikmega. Sellegipoolest ei tohi keegi kuuluda rohkem kui kolme sektsiooni.

4.   Sektsioonide liikmed määrab komitee kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks koos tagasimääramise võimalusega.

5.   Sektsiooni liikme asendamine toimub samadel tingimustel kui tema ametisse nimetamine.

Artikkel 19

1.   Kaheks ja pooleks aastaks valitav sektsiooni juhatus koosneb kaheteistkümnest liikmest, nende hulgas sektsiooni esimees ja kolm aseesimeest – iga rühma kohta üks.

2.   Sektsioonide esimehed ja teised sektsioonide juhatuste liikmed valib komitee.

3.   Sektsiooni esimeest ja sektsiooni juhatuse teisi liikmeid võib tagasi valida.

4.   Kolme sektsiooni esimeeste kohad vahetuvad rühmade vahel rotatsiooni korras iga kahe ja poole aasta tagant. Sektsiooni esimehe koht ei saa kuuluda ühele ja samale rühmale kauem kui viiel järjestikusel aastal.

Artikkel 20

1.   Sektsioonide ülesanne on võtta vastu arvamusi ja teabearuandeid neile arutamiseks edastatud küsimustes vastavalt käesoleva kodukorra artiklile 37.

2.   Neile arutamiseks edastatud küsimuste käsitlemiseks võivad sektsioonid moodustada enda juurde kas uurimis- või redaktsioonirühma või määrata üksikraportööri.

3.   Raportööride ja kohasel juhul ka kaasraportööride määramine ning uurimis- ja redaktsioonirühmade moodustamine otsustatakse rühmade esildiste alusel.

4.   Et võimaldada uurimisrühmade kiiret moodustamist ning juhul, kui kolme rühma esimehed on jõudnud kokkuleppele raportööride ja kohasel juhul kaasraportööride määramise ettepaneku ning uurimis- või redaktsioonirühmade koosseisu osas, võtavad sektsioonide esimehed vajalikud meetmed töö alustamiseks.

5.   Raportööri ülesanne on jälgida – kasutades vajadusel teda nõustava eksperdi abi – pärast arvamuse vastuvõtmist täiskogus selle edasist arvessevõtmist. Ülesande täitmisel abistab raportööri asjaomase sektsiooni sekretariaat. Sektsiooni teavitatakse arvamuse vastuvõtmise järgsest tegevusest.

6.   Uurimisrühm võib muutuda püsivaks struktuuriks üksnes erandjuhul juhatuse poolt eelnevalt kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks antud loal.

Artikkel 21

1.   Komitee täisliige võib oma äraolekul volitada oma asendusliiget ennast esindama ettevalmistustöös.

2.   Asendusliikmetel ei ole hääleõigust.

3.   Sektsiooni esimehe, uurimisrühma esimehe, sektsiooni juhatuse liikme või raportöörina tegutsev komitee liige ei saa kõnealuste ametiülesannete täitmisel lasta end oma asendusliikmel asendada.

4.   Valitud asendusliikme nimi ja staatus tuleb teatada komitee juhatusele nõusoleku saamiseks.

5.   Asendusliige täidab ettevalmistustöö käigus samu ülesandeid, mida täitis teda volitanud komitee täisliige, ning tema suhtes kehtib sama sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise kord.

5. peatükk

5. peatükk

ALLKOMITEED JA PEARAPORTÖÖR

ALLKOMITEED JA PEARAPORTÖÖR

Artikkel 22

1.   Komitee võib erandkorras luua juhatuse algatusel enda juurde allkomiteesid, mille ülesanne on üldise iseloomuga rangelt horisontaalsetes küsimustes arvamuse või teabearuande eelnõude koostamine; eelnõud esitatakse arutamiseks kõigepealt juhatusele ja seejärel täiskogule.

2.   Istungjärkude vahelisel ajal võib juhatus luua allkomiteesid, ent see nõuab komitee hilisemat heakskiitu. Allkomitee saab moodustada ainult ühe teema käsitlemiseks. Allkomitee volitused lõpevad siis, kui komitee on lõpetanud hääletuse allkomitee ettevalmistatud arvamuse või teabearuande eelnõu üle.

3.   Mitme sektsiooni pädevusse kuuluva küsimuse korral moodustatakse allkomitee asjaomaste sektsioonide liikmetest.

4.   Sektsioonide suhtes kehtivaid sätteid kohaldatakse analoogia põhjal ka allkomiteede suhtes.

Artikkel 23

Eelkõige teisejärgulist huvi pakkuvate või pakiliste teemade kohta esitatud konsulteerimistaotluste puhul võib komitee määrata pearaportööri, kes vastutab täiskogu ees arvamuse koostamise eest üksi, ilma et arvamust oleks eelnevalt arutatud mõnes sektsioonis.

6. peatükk

6. peatükk

VAATLUSRÜHMAD, ARVAMUSTE ÄRAKUULAMINE, EKSPERDID

VAATLUSRÜHMAD, ARVAMUSTE ÄRAKUULAMINE, EKSPERDID

Artikkel 24

1.   Komitee võib moodustada vaatlusrühmi, kui käsitletava küsimuse laad, ulatus ja keerukusaste eeldavad töömeetodite, menetluste ja kasutatavate vahendite erilist paindlikkust.

2.   Vaatlusrühma loomise otsustab täiskogu, kes kinnitab juhatuse poolt rühma või sektsiooni esildisel eelnevalt tehtud otsuse.

3.   Otsuses, millega vaatlusrühm luuakse, tuleb määratleda selle eesmärk, struktuur, koosseis ja tegevuse tähtaeg.

4.   Vaatlusrühmad võivad koostada iga-aastaseid aruandeid aluslepingu horisontaalsete klauslite (sotsiaal-, keskkonna- ja tarbijakaitse klausel) kohaldamise ja nende klauslitega ELi poliitikale avaldatava mõju kohta. Aruanded võidakse täiskogu otsusel edastada Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

5.   Iga vaatlusrühm tegutseb mõne sektsiooni egiidi ja järelevalve all.

Artikkel 25

Kui käsitletava teema olulisus seda õigustab, võivad komitee eri tööorganid ja struktuuriüksused kuulata külalisesinejate arvamust. Kui külalisesinejate kaasamine põhjustab lisakulutusi, peab asjaomane tööorgan või üksus esitama komitee juhatusele eelneva loataotluse ja põhjendava kava, et täpsustada asjaolusid, mille alusel külalisesinejate kaasamine tundub vajalik.

Artikkel 26

1.   Kui see on teatud tööde ettevalmistamiseks vajalik, võivad rühmade esimehed raportööride ja/või kaasraportööride esildisel määrata eksperte.

2.   Samuti võivad rühmade esimehed määrata rühmi nõustavaid eksperte.

3.   Ettevalmistustöös osalevate ekspertide suhtes kehtib sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise osas sama kord, mis komitee liikmete suhtes.

4.   Kui nende kohalolek on kasulik, siis võivad raportööre või kaasraportööre nõustavad eksperdid raportööri või kaasraportööri esildisel osaleda sektsiooni või nõuandekomisjoni koosolekutel, kus arutatakse arvamusi või teabearuandeid, mille ettevalmistamiseks nad on määratud.

Asjaomase sektsiooni või nõuandekomisjoni esimees peab eelnevalt andma selleks oma nõusoleku.

5.   Eksperdid ei esinda komiteed ja neil ei ole volitust komitee nimel sõna võtta.

6.   Komitee täisliikmeid ei saa eksperdiks määrata.

Eksperdina võivad tegutseda nende asendusliikmed, tingimusel et nad peatavad ajutiselt oma asendusliikme volitused.

Nõuandekomisjonide volitatud esindajaid võib määrata üksnes seda rühma nõustavaks eksperdiks, kes nad on määranud, või samasse rühma kuuluvat raportööri nõustavaks eksperdiks.

7. peatükk

7. peatükk

NÕUANDEKOMISJONID

NÕUANDEKOMISJONID

Artikkel 27

1.   Komitee võib moodustada nõuandekomisjone. Nõuandekomisjonidesse kuuluvad komitee liikmed ja organiseeritud kodanikuühiskonna nende valdkondade esindajad, mida komitee soovib kaasata.

2.   Komisjonide loomise otsustab täiskogu, kes kinnitab juhatuse vastuvõetud otsuse. Otsuses, millega nõuandekomisjon luuakse, tuleb määratleda selle eesmärk, struktuur, koosseis, tegevuse tähtaeg ja töökord.

3.   Vastavalt käesoleva artikli lõigetele 1 ja 2 võidakse luua tööstuse muutuste nõuandekomisjon (CCMI), mille koosseisu kuuluvad komitee liikmed ning tööstuse muutustest mõjutatud eri majandussektoreid ja ühiskonnaelu valdkondi ning kodanikuühiskonda esindavate organisatsioonide volitatud esindajad. Nõuandekomisjoni esimees on komitee juhatuse liige, ta annab nõuandekomisjoni tegevusest juhatusele aru iga kahe ja poole aasta tagant. Esimees valitakse juhatuse liikmete seast, kellele on viidatud käesoleva kodukorra artikli 4 lõike 1 punktis d. Ettevalmistustöös osalevate volitatud esindajate ja nende asendusesindajate suhtes kehtib sama sõidukulude hüvitamise ja päevaraha maksmise kord, mis komitee liikmete suhtes.

8. peatükk

8. peatükk

DIALOOG EUROOPA LIIDU JA KOLMANDATE RIIKIDE MAJANDUS- JA ÜHISKONDLIKE ORGANISATSIOONIDEGA

DIALOOG EUROOPA LIIDU JA KOLMANDATE RIIKIDE MAJANDUS- JA ÜHISKONDLIKE ORGANISATSIOONIDEGA

Artikkel 28

1.   Komitee võib juhatuse algatusel luua ja arendada struktureeritud suhteid majandus- ja sotsiaalnõukogudega, samalaadsete institutsioonidega ning Euroopa Liidu ja kolmandate riikide kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskondlike organisatsioonidega.

2.   Lisaks tegutseb komitee selle nimel, et soodustada majandus- ja sotsiaalnõukogude või samalaadsete institutsioonide loomist riikides, kus neid veel ei ole.

Artikkel 29

1.   Komitee võib juhatuse esildisel luua delegatsioone suhete arendamiseks organiseeritud kodanikuühiskonna eri majandus- ja sotsiaalvaldkondadega riikides või riikide ühendustes väljaspool Euroopa Liitu.

2.   Komitee ja kandidaatriikide organiseeritud kodanikuühiskonna partnerite vaheline koostöö toimub ühistes nõuandekomiteedes, kui assotsiatsiooninõukogud on sellised komiteed moodustanud. Ühise nõuandekomitee puudumisel toimub koostöö kontaktrühmades.

3.   Ühised nõuandekomiteed ja kontaktrühmad koostavad aruandeid ja deklaratsioone, mille komitee võib edastada pädevatele institutsioonidele ja huvitatud osapooltele.

9. peatükk

9. peatükk

RÜHMAD

RÜHMAD

Artikkel 30

1.   Komitee liikmeskond jaguneb kolmeks rühmaks, kuhu kuuluvad vastavalt tööandjad, töötajad ning muude organiseeritud kodanikuühiskonna majandus- ja ühiskonnaelu valdkondade esindajad.

2.   Iga rühm valib endale esimehe ja aseesimehed. Rühmad osalevad komitee ja selle organite töö ettevalmistamises, korraldamises ja kooskõlastamises ning annavad neile vajalikku teavet. Igal rühmal on sekretariaat.

3.   Rühmad esitavad täiskogule vastavalt artikli 7 lõikele 6 ning kooskõlas Euroopa Liidu institutsioonide määratletud naiste ja meeste võrdõiguslikkuse põhimõttega kandidaadid komitee presidendi ja asepresidentide kohtadele.

4.   Rühmade esimehed on komitee juhatuse liikmeteks kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga b.

5.   Rühmade esimehed abistavad komitee eestseisust poliitika kujundamisel ja vajaduse korral järelevalve teostamisel kulude üle.

6.   Rühmade esimehed kohtuvad komitee eestseisusega, et valmistada ette juhatuse ja täiskogu tööd.

7.   Rühmad esitavad täiskogule ettepanekud sektsioonide esimeeste valimiseks vastavalt artikli 7 lõikele 7 ja sektsioonide juhatuste valimiseks vastavalt artiklile 19.

8.   Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artikli 11 lõikele 1 juhatuse poolt moodustatava rahandus- ja eelarvekomisjoni koosseisu kohta.

9.   Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artiklitele 24 ja 27 täiskogu poolt moodustatavate vaatlusrühmade ja nõuandekomisjonide koosseisu kohta.

10.   Rühmad esitavad ettepanekud vastavalt artikli 29 lõigetele 1 ja 2 moodustatavate delegatsioonide ja ühiste nõuandekomiteede koosseisu kohta.

11.   Rühmad esitavad ettepanekud artikli 20 lõike 3 kohaselt sektsioonide poolt määratavate raportööride või moodustatavate uurimis- ja redaktsioonirühmade koosseisu kohta.

12.   Käesoleva artikli lõigete 7–11 kohaldamisel võtavad rühmad arvesse liikmesriikide ning majandus- ja ühiskonnaelu eri valdkondade esindatust komitee koosseisus, pädevust ja hea haldustava kriteeriume.

13.   Komitee liige võib vabatahtlikkuse alusel liituda ühega rühmadest tingimusel, et selle rühma liikmed kinnitavad tema sobivust. Komitee liige võib korraga kuuluda vaid ühte rühma.

14.   Peasekretariaat tagab liikmetele, kes ei kuulu ühtegi rühma, materiaalse ja tehnilise abi, mis on vajalik nende ametiülesannete täitmiseks. Kõnealuste liikmete osalemise uurimisrühmades ja teistes sisemistes struktuurides otsustab komitee president pärast rühmadega konsulteerimist.

10. peatükk

10. peatükk

HUVIGRUPID

HUVIGRUPID

Artikkel 31

1.   Komitee liikmed võivad vabatahtlikkuse alusel ühineda huvigruppidesse, mis esindavad Euroopa Liidu organiseeritud kodanikuühiskonna erinevaid majandus- ja ühiskondlikke huve.

2.   Huvigrupi koosseisu võivad kuuluda komitee kolme rühma liikmed. Komitee liige võib korraga kuuluda vaid ühte huvigruppi.

3.   Huvigrupi loomine eeldab juhatuse heakskiitu, millest juhatus teavitab omakorda täiskogu.

4.   Juhatuse otsuses, millega kiidetakse heaks huvigrupi loomine, määratletakse selle eesmärk, struktuur, koosseis, tegevuse tähtaeg ja töökord.

Seda otsust võib hiljem muuta või selle võib tühistada juhatus.

Huvigrupi loomiseks on vaja vähemalt kümmet liiget.

II JAOTIS

KOMITEE TÖÖKORRALDUS

1. peatükk

1. peatükk

KOMITEEGA KONSULTEERIMINE

KOMITEEGA KONSULTEERIMINE

Artikkel 32

1.   Komitee kutsub istungiks kokku komitee president Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni taotletud arvamuste vastuvõtmiseks.

2.   Komitee kutsub istungiks kokku president juhatuse esildisel ja liikmete enamuse nõusolekul, et komitee esitaks omal algatusel arvamusi kõigis Euroopa Liidu, selle poliitika ja võimalike poliitiliste arengutega seotud küsimustes.

Artikkel 33

1.   Artikli 32 lõikes 1 osutatud taotlused arvamuse esitamiseks adresseeritakse komitee presidendile. President korraldab koos juhatusega komitee tööd, võttes nii palju kui võimalik arvesse arvamuse koostamise taotluses kindlaksmääratud tähtaegu.

2.   Juhatus määrab kindlaks arvamuste käsitlemise prioriteetide järjekorra, jagades arvamused eri kategooriatesse.

3.   Sektsioonid koostavad ettepaneku arvamuste jagamiseks alltoodud kolme kategooria vahel ja annavad esialgse hinnangu uurimisrühma võimaliku suuruse kohta. Kui komitee eestseisus ja rühmade esimehed on ettepanekut kaalunud, edastatakse see juhatusele vastuvõtmiseks. Erijuhtudel võivad rühmade esimehed esitada ettepanekuid uurimisrühmade suuruse muutmiseks. Juhatus kinnitab uue ettepaneku oma järgmisel koosolekul ning määrab uurimisrühma lõpliku suuruse.

Arvamuste kolm kategooriat määratletakse järgmiste kriteeriumide alusel:

A-kategooria (arvamuste koostamise taotlused prioriteetsena määratletud teemade kohta). Selle kategooria alla kuuluvad

| — | kõik ettevalmistavate arvamuste koostamise taotlused (Euroopa Parlamendi, nõukogu tulevaste eesistujariikide ja komisjoni esitatud taotlused); |
| --- | --- |

—

kõik ettevalmistavate arvamuste koostamise taotlused (Euroopa Parlamendi, nõukogu tulevaste eesistujariikide ja komisjoni esitatud taotlused);

| — | kõik heakskiidetud ettepanekud omaalgatusliku arvamuse koostamiseks; |
| --- | --- |

—

kõik heakskiidetud ettepanekud omaalgatusliku arvamuse koostamiseks;

| — | teatavad kohustusliku või vabatahtliku konsulteerimise taotlused. |
| --- | --- |

—

teatavad kohustusliku või vabatahtliku konsulteerimise taotlused.

Arvamuste koostamisega tegelevad eri suurusega (6, 9, 12, 15, 18, 21 või 24 liikmest koosnevad) uurimisrühmad, millele eraldatakse asjakohased vahendid.

B-kategooria (kohustusliku või vabatahtliku konsulteerimise taotlused teisejärgulist huvi pakkuvatel või pakilistel teemadel)

Nende arvamuste koostamisega tegeleb üldjuhul üksikraportöör või pearaportöör. Erandjuhtudel võib juhatus otsustada teha B-kategooria arvamuse koostamise ülesandeks kolmeliikmelisele redaktsioonirühmale (kategooria B+). Koosolekute ja töökeelte arvu üle otsustab juhatus.

C-kategooria (kohustuslikud ja vabatahtlikud, puhtalt tehnilist laadi konsulteerimistaotlused)

Taotluste menetlemiseks koostatakse standardarvamus, mille juhatus esitab täiskogule. Kõnealuses menetluses ei nimetata raportööri ega arutata teemat sektsioonis, toimub vaid arvamuse vastuvõtmine või tagasilükkamine täiskogus. Taotluse arutamisel täiskogus palutakse täiskogul esmalt väljendada oma nõusolekut või vastuseisu taotluse menetlemiseks eelkirjeldatud tingimustel ning seejärel hääletada standardarvamuse vastuvõtmise poolt või vastu.

4.   Kiireloomuliste küsimuste puhul kohaldatakse käesoleva kodukorra artikli 63 sätteid.

Artikkel 34

Komitee võib juhatuse esildisel otsustada koostada teabearuande, et käsitleda Euroopa Liidu eri poliitikavaldkondi ja nende võimalikke arenguid.

Artikkel 35

Komitee võib sektsiooni, rühma või vähemalt ühe kolmandiku komitee liikmete esildisel koostada päevakajalisi teemasid käsitlevaid resolutsioone, mille täiskogu võtab vastu vastavalt artikli 61 lõikele 2. Resolutsioonide eelnõusid arutatakse täiskogu istungjärgu päevakorrapunktina eelisjärjekorras.

Artikkel 36

1.   Juhatus võib üldiste otsustega reguleerida ja konkreetsete otsustega lubada otse või kaudselt komitee nõuandva ülesandega seotud tegevusi, iseäranis järgmisi:

| — | foorumite, platvormide või muude temaatilise konsulteerimise struktuuride loomine, nende koosseisu kindlaksmääramine ja nende haldamine komitee poolt, samuti vorm, kuidas komitee ja selle liikmed osalevad liidu institutsioonide loodud struktuurides või nende osalusega struktuurides; |
| --- | --- |

—

foorumite, platvormide või muude temaatilise konsulteerimise struktuuride loomine, nende koosseisu kindlaksmääramine ja nende haldamine komitee poolt, samuti vorm, kuidas komitee ja selle liikmed osalevad liidu institutsioonide loodud struktuurides või nende osalusega struktuurides;

| — | uuringute tegemine või tellimine ja nende avaldamine; |
| --- | --- |

—

uuringute tegemine või tellimine ja nende avaldamine;

| — | töövisiitide ja väljaspool komitee asukohta toimuvate ürituste korraldamine; |
| --- | --- |

—

töövisiitide ja väljaspool komitee asukohta toimuvate ürituste korraldamine;

| — | poliitika hindamine juhatuse otsuse alusel või liidu institutsioonide taotlusel eeskätt arvamuse või teabearuande vormis käesoleva kodukorra tähenduses. „Poliitika hindamise“ all mõistetakse järelhindamist, mille raames käsitletakse poliitikat või õigusakti, mille rakendamine on juba käimas. See seisneb komitees esindatud organisatsioonide hinnangute ja nõudmiste väljendamises. |
| --- | --- |

—

poliitika hindamine juhatuse otsuse alusel või liidu institutsioonide taotlusel eeskätt arvamuse või teabearuande vormis käesoleva kodukorra tähenduses. „Poliitika hindamise“ all mõistetakse järelhindamist, mille raames käsitletakse poliitikat või õigusakti, mille rakendamine on juba käimas. See seisneb komitees esindatud organisatsioonide hinnangute ja nõudmiste väljendamises.

2.   Komitee tutvustab oma järelhindamiste (teabearuanded) abil kodanikuühiskonna organisatsioonide seisukohti ELi poliitikameetmete mõju kohta. Järelhindamine peab olema kvalitatiivne ja sihtotstarbeline. Järelhindamisel võetakse arvesse sotsiaalset, majanduslikku ja keskkonnamõju.

3.   Liikmete osalemise üle komiteevälistes organites otsustab juhatus ning seda jälgitakse ja hinnatakse regulaarselt. Liikmete esindatus komiteevälistes organites peab olema tasakaalus ja osalemine peab toimuma rotatsiooni alusel.

2. peatükk

2. peatükk

TÖÖKORRALDUS

TÖÖKORRALDUS

A.   SEKTSIOONIDE TÖÖ

SEKTSIOONIDE TÖÖ

Artikkel 37

1.   Seosega arvamuse või teabearuande koostamisega määrab juhatus vastavate tööde ettevalmistamiseks artikli 9 lõike 4 kohaselt vastutava sektsiooni. Kui teema kuulub selgelt ja üheselt ühe sektsiooni pädevusse, on määramise kohustus presidendil, kes teavitab määramisest omakorda juhatust.

2.   Kui arvamuse koostamiseks pädevaks tunnistatud sektsioon soovib kuulda tööstuse muutuste nõuandekomisjoni (CCMI) arvamust või kui viimane soovib sektsioonile määratud arvamuse teemal sõna võtta, võib komitee juhatus volitada CCMI-d välja töötama täiendavat arvamust ühes või mitmes konsulteerimistaotluses osutatud küsimuses. Juhatus võib sellise otsuse teha ka omal algatusel. Juhatus korraldab komitee töö nii, et nõuandekomisjon saaks oma arvamuse aegsasti ette valmistada, võimaldamaks sektsioonil seda arvesse võtta.

Üksnes sektsioon on pädev komiteele aru andma. Siiski peab vastutav sektsioon oma arvamusele lisama ka nõuandekomisjoni koostatud täiendava arvamuse.

3.   Komitee president teavitab asjaomase sektsiooni esimeest kõnealusest otsusest ning samuti töö tähtajast.

4.   President teavitab komitee liikmeid sellest, millisele sektsioonile tehti ülesandeks arvamuse koostamine, teatades ka kuupäeva, mil asjaomane küsimus on täiskogu istungjärgu päevakorras.

Artikkel 38

Komitee president võib juhatuse nõusolekul anda sektsioonile loa ühiskoosoleku korraldamiseks mõne Euroopa Parlamendi või Regioonide Komitee komisjoniga.

Artikkel 39

Käesoleva kodukorra kohaselt arvamuse koostamise ülesande saanud sektsiooni kutsub koosolekuks kokku selle esimees.

Artikkel 40

1.   Sektsiooni koosolekud valmistab ette sektsiooni esimees koos sektsiooni juhatusega.

2.   Koosolekuid juhatab sektsiooni esimees või tema äraolekul üks aseesimeestest.

Artikkel 41

1.   Sektsiooni koosolek on otsustusvõimeline, kui üle poole sektsiooni täisliikmetest on kohal või esindatud.

2.   Kui koosolek osutub otsustusvõimetuks, lõpetab esimees koosoleku ning kutsub talle sobivatel tingimustel ja talle sobivaks kellaajaks, kuid samaks päevaks kokku uue koosoleku, mis loetakse otsustusvõimeliseks kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata.

Artikkel 42

Sektsioon võtab arvamuse vastu raportööri ja kohasel juhul kaasraportööri esitatud arvamuse eelnõu põhjal.

Artikkel 43

1.   Sektsiooni arvamus sisaldab ainult sektsiooni poolt vastavalt käesoleva kodukorra artiklis 61 ettenähtud menetlusele vastuvõetud teksti.

2.   Tagasilükatud muudatusettepanekute tekst on ära toodud arvamuse lisas koos hääletustulemustega, kui nende ettepanekute poolt hääletas vähemalt veerand hääletamisel osalenud liikmetest.

Artikkel 44

Sektsiooni esimees edastab sektsiooni arvamuse koos artikli 43 kohaselt lisatud dokumentidega komitee presidendile ja komitee juhatus esitab kõnealuse arvamuse võimalikult kiiresti täiskogule. Kõnealused dokumendid peavad olema komitee liikmetele aegsasti kättesaadavad.

Artikkel 45

Sektsiooni iga koosoleku arutelu käigust koostatakse lühiprotokoll, mis esitatakse sektsioonile kinnitamiseks.

Artikkel 46

Komitee president võib juhatuse – või vajaduse korral täiskogu – nõusolekul saata küsimuse sektsioonile tagasi uuesti menetlemiseks, kui ta on seisukohal, et arvamuse koostamisel ei ole arvestatud käesoleva kodukorra asjaomaseid menetluseeskirju, või kui ta peab vajalikuks täiendavat analüüsi.

Artikkel 47

1.   Ilma et see piiraks artikli 20 lõike 2 kohaldamist, toimub sektsioonide ettevalmistav töö põhimõtteliselt uurimisrühma raames.

2.   Raportöör, keda abistab teda nõustav ekspert ja vajaduse korral üks või mitu kaasraportööri, uurib konsulteerimistaotluses tõstatatud küsimust, võtab arvesse avaldatud seisukohti ja koostab selle alusel arvamuse eelnõu, mis edastatakse sektsiooni esimehele.

3.   Uurimisrühmas hääletust ei toimu.

B.   TÄISKOGU ISTUNGJÄRGU TÖÖKORRALDUS

TÄISKOGU ISTUNGJÄRGU TÖÖKORRALDUS

Artikkel 48

Kõigist komitee liikmetest koosnev täiskogu tuleb kokku istungjärkudel.

Artikkel 49

1.   Istungjärgud valmistab ette komitee president koos juhatusega. Töö korraldamiseks koguneb juhatus enne iga istungjärgu algust ja vajadusel istungjärgu käigus.

2.   Juhatus võib määrata iga arvamuse üle täiskogus peetavale üldisele arutelule ajalimiidi.

Artikkel 50

1.   Komitee president edastab juhatuse poolt vastavalt eestseisuse esildisele kindlaksmääratud ja koostöös rühmade esimeestega valminud päevakorra kavandi hiljemalt viisteist päeva enne istungjärgu algust kõigile komitee liikmetele ning Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

2.   Päevakorra kavand esitatakse täiskogule kinnitamiseks iga istungjärgu alguses. Kui päevakord on vastu võetud, tuleb selle punkte arutada selle istungi jooksul, mille päevakorras nad on. Täiskogu aruteluks vajalikud dokumendid tehakse liikmetele kättesaadavaks kooskõlas artikliga 44.

Artikkel 51

1.   Komitee täiskogu istung on otsustusvõimeline, kui kohal või esindatud on üle poole selle liikmetest.

2.   Kui istung osutub otsustusvõimetuks, lõpetab komitee president istungi ja kutsub talle sobivaks kellaajaks, kuid sama istungjärgu raames kokku uue istungi, mis loetakse otsustusvõimeliseks kohalviibivate või esindatud liikmete arvust olenemata.

Artikkel 52

Päevakorra kinnitamisel teavitab komitee president kohasel juhul päevakajaliste küsimuste lisamisest päevakorda.

Artikkel 53

Komitee võib päevakorra kavandit muuta, et asuda menetlema artikli 35 kohaselt esitatud resolutsioonide eelnõusid.

Artikkel 54

1.   Komitee president avab istungi, juhib arutelu ja jälgib kodukorrast kinnipidamist. Teda abistavad asepresidendid.

2.   Presidendi äraolekul asendavad teda asepresidendid. Asepresidentide äraolekul juhatab istungit juhatuse vanim liige.

3.   Täiskogus toimuva arutelu aluseks on asjaomase küsimuse kohta täiskogule aruandmises pädeva sektsiooni tehtud töö.

4.   Kui dokument võeti sektsioonis vastu vähem kui viie vastuhäälega, võib juhatus teha ettepaneku lisada see täiskogu istungjärgu päevakorda ilma eelneva aruteluta hääletusele võetavate dokumentide hulka.

Seda menetlust ei kohaldata juhul,

| — | kui vähemalt 25 komitee liiget on selle vastu; |
| --- | --- |

—

kui vähemalt 25 komitee liiget on selle vastu;

| — | kui on esitatud täiskogus menetletavaid muudatusettepanekuid; |
| --- | --- |

—

kui on esitatud täiskogus menetletavaid muudatusettepanekuid;

| — | kui asjaomane sektsioon otsustab lasta täiskogul küsimust arutada. |
| --- | --- |

—

kui asjaomane sektsioon otsustab lasta täiskogul küsimust arutada.

5.   Kui dokument ei saa täiskogus poolthäälteenamust, võib komitee president täiskogu nõusolekul selle pädevale sektsioonile uueks menetlemiseks tagasi saata või määrata pearaportööri, kes esitab samal istungjärgul või mõnel teisel istungjärgul uue dokumendi eelnõu.

Artikkel 55

1.   Muudatusettepanekud tuleb koostada kirjalikult ja edastada esitajate poolt allkirjastatuna sekretariaati enne istungjärgu algust.

2.   Täiskogu töö paremaks korraldamiseks määrab juhatus kindlaks muudatusettepanekute esitamise korra.

3.   Enne istungi algust esitatud muudatusettepanekud võetakse siiski menetlusse, kui neil on vähemalt kahekümne viie liikme allkiri.

4.   Muudatusettepanekus peab olema märgitud, millist teksti osa see puudutab, ja kommentaariks peab olema lisatud lühike motivatsioon. Sarnase sisu või vormiga muudatusettepanekuid arutatakse korraga.

5.   Üldreeglina kuulab täiskogu iga muudatusettepaneku kohta ära ainult selle esitaja, ühe oponendi ja raportööri seisukohad.

6.   Muudatusettepaneku arutamise ajal võib raportöör esitada suuliselt kõnealuse muudatusettepaneku autori nõusolekul kompromissettepanekuid. Vastaval juhul pannakse täiskogus hääletusele ainult kompromissettepanek.

7.   Vajaduse korral peab komitee president koos asjaomase sektsiooni esimehe ja raportööriga tegema komitee täiskogule ettepaneku muudatusettepanekute selliseks menetlemiseks, mis tagaks lõpliku teksti ühtsuse.

Artikkel 56

1.   Muudatusettepanekut või muudatusettepanekute paketti, mis väljendab sektsiooni või nõuandekomisjoni arvamusest täiesti erinevat seisukohta, käsitatakse vastuarvamusena. Vastuarvamus peaks olema lühike ja kokkuvõtlik iseseisev dokument, mis hõlmab järeldusi ja selgitust.

2.   Rühmad võivad juhatuselt taotleda ühe või mitme muudatusettepaneku käsitamist vastuarvamusena.

3.   Juhatus võtab otsuse vastu pärast asjaomase sektsiooni või nõuandekomisjoni esimehe ärakuulamist.

4.   Pärast ühe või mitme muudatusettepaneku tunnistamist vastuarvamuseks võib juhatus otsustada saata arvamuse koos vastuarvamusega asjaomasele sektsioonile või nõuandekomisjonile uueks läbivaatamiseks tagasi, kui arvamuse vastuvõtmiseks määratud tähtaeg seda võimaldab.

5.   Kui muudatusettepanekut ei esitatud piisavalt varakult, et võimaldada juhatusel teha otsus selle vastuarvamusena käsitamise kohta, võtab nii sellekohase otsuse kui ka otsuse võimaliku tagasisaatmise kohta asjaomasele tööorganile vastu täiskogu laiendatud eestseisuse esildisel ja pärast asjaomase tööorgani esimehega konsulteerimist.

6.   Kui käesoleva artikli lõikes 5 nimetatud olukorras ei saadeta toimikut tagasi asjaomasele tööorganile või esitatud teksti ei tunnistata vastuarvamuseks, hääletab täiskogu esitatud muudatusettepanekute üle samal viisil kui rühma muudatusettepanekute üle.

7.   Kui vastuarvamus saab täiskogus häälteenamuse, loetakse see vastuvõetuks.

Selleks et otsustada, kas algne tekst tuleks lisada vastu võetud arvamusele, toimub uus hääletus. Algne tekst lisatakse uuele tekstile, kui see saab vähemalt veerandi antud häältest.

8.   Kui vastuarvamus ei saa häälteenamust, kuid saab vähemalt veerandi antud häältest, lisatakse see algsele arvamusele.

Artikkel 57

1.   President võib kas omal algatusel või mõne liikme taotlusel soovitada komitee täiskogul teha otsus sõnavõtu kestuse ja sõnavõtjate arvu piiramise, koosoleku katkestamise või arutelu lõpetamise kohta. Pärast arutelu lõppu antakse sõna ainult seoses hääletust puudutavate selgitustega. Kõnealused sõnavõtud on lubatud alles pärast hääletust ja presidendi kehtestatud ajalimiidi piires.

2.   Komitee liikmel on igal ajal õigus paluda ja saada eelisjärjekorras sõna töökorralduslikes küsimustes.

Artikkel 58

1.   Iga täiskogu istungjärgu kohta koostatakse protokoll, mis esitatakse kinnitamiseks komitee täiskogule.

2.   Komitee president ja peasekretär allkirjastavad protokolli selle lõplikul kujul.

Artikkel 59

1.   Komitee arvamused sisaldavad lisaks viitele õiguslikule alusele põhjendust ja probleemi tervikuna käsitlevat komitee seisukohta.

2.   Kogu arvamuse teksti hääletustulemus esitatakse arvamuse menetluslikus osas. Nimelise hääletuse korral märgitakse ära ka hääletajate nimed.

3.   Täiskogus tagasi lükatud muudatusettepanekute ja nende motivatsioonide tekst esitatakse koos hääletustulemustega arvamuse lisas, kui kõnealuste ettepanekute poolt anti vähemalt veerand häältest. Sama tingimus kehtib ka vastuarvamuste suhtes.

4.   Sektsiooni arvamuse tekstilõigud, mis on täiskogus vastuvõetud muudatusettepanekute kasuks tagasi lükatud, esitatakse samuti koos hääletustulemustega komitee arvamuse lisas, kui sektsiooni pakutud tekstilõikude poolt anti vähemalt veerand häältest.

5.   Kui mõni komitee juurde artikli 30 kohaselt moodustatud rühm või mõni artikli 31 kohaselt moodustatud majandus- ja ühiskonnaelu valdkondi esindav huvigrupp pooldab seoses täiskogule arutamiseks esitatud küsimusega erinevat, ent ühtset seisukohta, võidakse rühma või huvigrupi seisukoht pärast nimelist hääletamist, mis kiidab heaks arutelu sel teemal, kokku võtta lühikeses arvamusele lisatavas avalduses.

Artikkel 60

1.   Komitee vastuvõetud arvamused ja täiskogu istungjärgu protokoll edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile.

2.   Komitee vastuvõetud arvamused võidakse edastada kõigile teistele asjaomastele institutsioonidele või organitele.

III JAOTIS

ÜLDSÄTTED

1. peatükk

1. peatükk

HÄÄLETAMINE

HÄÄLETAMINE

Artikkel 61

1.   Hääletatakse kas poolt või vastu või jäädakse erapooletuks.

2.   Komitee ja selle tööorganite tekstid või otsused võetakse vastu hääletamisel osalenud liikmete poolthäälteenamusega, häälteenamuse arvutamisel võetakse arvesse ainult poolt- ja vastuhääli, kui käesolevas kodukorras ei ole sätestatud teisiti.

3.   Hääletamine toimub kas avaliku, nimelise või salajase hääletusena.

4.   Resolutsiooni, muudatusettepaneku, vastuarvamuse või kogu arvamuse või mis tahes muu teksti üle nimeline hääletamine on õigustatud siis, kui vähemalt veerand komitee kohalviibivatest või esindatud liikmetest seda nõuab.

5.   Esindusülesannetega ametikohtade täitmiseks läbiviidavad valimised toimuvad alati salajase hääletamise teel. Muudel juhtudel toimub hääletamine salajasena siis, kui komitee kohalviibivate või esindatud liikmete enamus seda nõuab.

6.   Kui hääletusel jagunevad poolt- ja vastuhääled võrdselt, saab määravaks koosoleku juhataja hääl.

7.   Raportööri heakskiit muudatusettepanekule ei anna põhjust jätta kõnealune muudatusettepanek hääletusele panemata.

2. peatükk

2. peatükk

KIIRMENETLUS

KIIRMENETLUS

Artikkel 62

1.   Kui arvamuse esitamise kiireloomulisus on põhjustatud Euroopa Parlamendi, nõukogu või komisjoni poolt komiteele määratud tähtajast, võidakse otsustada kiirmenetluse kohaldamise kasuks, kui komitee president peab seda arvamuse õigeaegseks vastuvõtmiseks vajalikuks.

2.   Kui on tegemist kiireloomulisusega komitee tasandil, võib president ilma juhatusega eelnevalt konsulteerimata võtta kohe kõik vajalikud meetmed komitee töö korraldamiseks. Ta teavitab sellest juhatuse liikmeid.

3.   Presidendi võetud meetmed esitatakse komitee täiskogule kinnitamiseks järgmisel istungjärgul.

Artikkel 63

1.   Kui kiireloomulisus tuleneb sektsioonile arvamuse koostamiseks seatud tähtajast, võib sektsiooni esimees kolme rühma esimeeste nõusolekul sektsiooni töö korraldada käesoleva kodukorra asjaomastest sätetest kõrvale kaldudes.

2.   Sektsiooni esimehe võetud meetmed esitatakse sektsioonile heakskiitmiseks selle järgmisel koosolekul.

3. peatükk

3. peatükk

PUUDUMINE JA ASENDAMINE

PUUDUMINE JA ASENDAMINE

Artikkel 64

1.   Komitee liige, kes ei saa osaleda istungil või koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, peab sellest eelnevalt teavitama vastavalt kas komitee presidenti või sektsiooni esimeest.

2.   Kui komitee liige on ilma asendajat volitamata ja ilma mõjuva põhjuseta puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt täiskogu istungjärgult, võib president pärast juhatusega konsulteerimist ja kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda nõukogul tema volitused tühistada.

3.   Kui sektsiooni liige on ilma asendajat volitamata ja ilma mõjuvat põhjust esitamata puudunud rohkem kui kolmelt järjestikuselt koosolekult, võib sektsiooni esimees pärast kõnealuselt isikult puudumise kohta põhjenduste nõudmist paluda tal loovutada oma koht kõnealuses sektsioonis mõnele teisele liikmele; antud juhul teavitab esimees sellest ka komitee juhatust.

Artikkel 65

1.   Komitee liige, kes ei saa täiskogu istungjärgul või sektsiooni koosolekul osaleda, võib pärast komitee presidendi või sektsiooni esimehe teavitamist oma hääleõiguse kirjalikult delegeerida mõnele teisele komitee või sektsiooni liikmele.

2.   Igale liikmele võib täiskogu istungjärguks või sektsiooni koosolekuks delegeerida vaid ühe lisahääle.

Artikkel 66

1.   Komitee liige, kes ei saa osaleda koosolekul, kuhu teda on nõuetekohaselt kutsutud, võib pärast asjaomase esimehe teavitamist kas otse või oma rühma sekretariaadi kaudu volitada mõnda teist komitee liiget ennast asendama. Kõnealune võimalus puudub komitee juhatuse ning rahandus- ja eelarvekomisjoni koosolekute puhul.

2.   Asendamise volitus kehtib ainult sellel koosolekul, mille jaoks see anti.

3.   Uurimisrühma liige võib uurimisrühma loomise ajal paluda, et teda asendaks uurimisrühmas mõni teine komitee liige. Asendus kehtib konkreetse teema puhul ja sektsioonis kõnealusel teemal tehtava töö kestel ega ole tühistatav. Ent kui uurimisrühma tegevus jätkub ka pärast kahe ja poole aastaste või viieaastaste volituste lõppemist, lõpeb siiski ka asendamisvolituste kehtivus alates selle ametiaja lõpust, mille jooksul asendamine määrati.

4. peatükk

4. peatükk

TEGEVUSE AVALIKKUS JA JUURDEPÄÄS DOKUMENTIDELE

TEGEVUSE AVALIKKUS JA JUURDEPÄÄS DOKUMENTIDELE

Artikkel 67

1.   Komitee avaldab oma arvamused Euroopa Liidu Teatajas nõukogu ja komisjoni poolt kindlaksmääratud viisil, olles eelnevalt konsulteerinud juhatusega.

2.   Komitee, selle juhatuse ja sektsioonide koosseis ning kõik koosseisude muutused avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja komitee veebilehel.

Artikkel 68

1.   Komitee tagab oma otsuste läbipaistvuse vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 1 teisele lõigule.

2.   Peasekretäri ülesanne on võtta vajalikud meetmed, et tagada üldsuse juurdepääs vastavatele dokumentidele.

3.   Iga Euroopa Liidu kodanik võib Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 neljanda lõigu kohaselt pöörduda komitee poole mõnes Euroopa Liidu ametlikest keeltest ja saada vastuse samas keeles.

Artikkel 69

1.   Komitee täiskogu istungid ja sektsioonide koosolekud on avalikud.

2.   Teatavad arutelud, mis ei käsitle nõuandetegevust, võidakse asjaomase institutsiooni või organi taotlusel või juhatuse esildisel kuulutada komitee otsusega konfidentsiaalseteks.

3.   Muud koosolekud ei ole avalikud, kuid vastavalt koosoleku juhataja äranägemisele võivad põhjendatud juhtudel teised isikud neil vaatlejatena osaleda.

Artikkel 70

1.   Euroopa Liidu institutsioonide liikmed võivad sõnaõigusega osaleda komitee ja selle tööorganite istungitel ja koosolekutel.

2.   Teiste organite liikmeid ning institutsioonide ja organite nõuetekohaselt volitatud ametnikke võidakse kutsuda koosolekutel osalema ja koosoleku juhataja võib neil paluda sõna võtta või küsimustele vastata.

5. peatükk

5. peatükk

LIIKMETE AMETLIKUD NIMETUSED, PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID NING PÕHIKIRI, KVESTORID

LIIKMETE AMETLIKUD NIMETUSED, PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID NING PÕHIKIRI, KVESTORID

Artikkel 71

1.   Komitee liikme ametlik nimetus on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liige.

2.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee liikmete suhtes kohaldatakse aluslepingutele lisatud Euroopa Liidu privileege ja immuniteete käsitleva protokolli nr 7 IV peatüki artikli 10 sätteid.

Artikkel 72

1.   Liikmete põhikirjas määratletakse liikmete staatus, õigused ja kohustused, samuti eeskirjad, millega reguleeritakse liikmete tegevust ning nende suhteid komitee ja selle talitustega.

Artikkel 73

1.   Käitumisjuhendis, millel on käesoleva kodukorraga samaväärne õigusjõud ja mis on lisatud kodukorrale, sätestatakse komitee täisliikmete, nõuandekomisjonide volitatud esindajate, asendusliikmete ja -esindajate ning ekspertide suhtes kohaldatavad normid ja põhimõtted.

2.   Käitumisjuhendiga luuakse eetikakomitee. Samuti sätestatakse selles menetlus ja meetmed, mida kohaldatakse normide ja põhimõtete rikkumise korral.

3.   Kui käitumisjuhendis sätestatud norme ja põhimõtteid ei järgita, võidakse kohaldada juhendis sätestatud meetmeid.

Artikkel 74

1.   Juhatuse esildisel valib täiskogu igaks kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks kolm liiget, kes moodustavad kvestorite rühma.

2   Kvestor ei saa samal ajal olla järgmiste tööorganite liige:

| — | komitee juhatus, |
| --- | --- |

—

komitee juhatus,

| — | rahandus- ja eelarvekomisjon (CAF), |
| --- | --- |

—

rahandus- ja eelarvekomisjon (CAF),

| — | auditikomitee, |
| --- | --- |

—

auditikomitee,

| — | eetikakomitee. |
| --- | --- |

—

eetikakomitee.

3.   Kvestoritel on järgmised ülesanded:

| a) | tagada põhikirja täitmine ja teostada järelevalvet selle üle; |
| --- | --- |

a)

tagada põhikirja täitmine ja teostada järelevalvet selle üle;

| b) | koostada ettepanekuid liikmete põhikirja täiendamiseks ja parandamiseks; |
| --- | --- |

b)

koostada ettepanekuid liikmete põhikirja täiendamiseks ja parandamiseks;

| c) | leida lahendusi ja teha vastavaid algatusi, kui liikmete põhikirja kohaldamise osas tekib kahtlusi või konflikte; |
| --- | --- |

c)

leida lahendusi ja teha vastavaid algatusi, kui liikmete põhikirja kohaldamise osas tekib kahtlusi või konflikte;

| d) | tagada suhtlus komitee liikmete ja peasekretariaadi vahel liikmete põhikirja kohaldamise osas. |
| --- | --- |

d)

tagada suhtlus komitee liikmete ja peasekretariaadi vahel liikmete põhikirja kohaldamise osas.

6. peatükk

6. peatükk

LIIKMETE VOLITUSTE LÕPPEMINE, LIIKMESUSE VÄLISTATUS

LIIKMETE VOLITUSTE LÕPPEMINE, LIIKMESUSE VÄLISTATUS

Artikkel 75

1.   Komitee liikmete volitused lõpevad siis, kui lõpeb komitee koosseisu uuendamisel nõukogu poolt kindlaksmääratud viieaastane ajavahemik.

2.   Komitee liikme volitused lõpevad tema tagasiastumisel, tema ametist tagandamisel, tema surma korral, vääramatu jõu korral või liikmesuse välistatuse tõttu.

3.   Komitee liikmesuse välistavad liikmesus valitsuses, parlamendis, Euroopa Liidu institutsioonides, Regioonide Komitees või Euroopa Investeerimispanga haldusnõukogus ning alaline töö Euroopa Liidu ametniku või teenistujana.

4.   Tagasiastumisest teatatakse komitee presidendile adresseeritud kirjaga.

5.   Ametist tagandamine toimub käesoleva kodukorra artikli 64 lõikes 2 kindlaksmääratud tingimustel. Juhul kui nõukogu otsustab liikme volitused lõpetada, algatab ta asendamismenetluse.

6.   Liikme tagasiastumise, tema surma, vääramatu jõu või tema liikmesuse välistatuse korral teatab komitee president sellest nõukogule, kes sedastab täitmata koha olemasolu ja algatab asendamismenetluse. Tagasiastumise korral täidab ametist lahkuv liige siiski oma ülesandeid kuni asendaja ametisse nimetamise jõustumise kuupäevani, välja arvatud juhul, kui tagasi astuv liige teatab, et ta ei soovi seda.

7.   Kõigil käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud juhtudel nimetatakse asendaja ametivolituste lõpuni jäävaks ajavahemikuks.

Artikkel 76

1.   Juhatuse ettepanekul, mille on vastu võtnud vähemalt kolm neljandikku juhatuse liikmetest, võib tõsistel ja nõuetekohaselt tõendatud põhjustel esitada täiskogule umbusaldusavalduse komitee presidendi suhtes.

Sellisel juhul võetakse kõnealune avaldus täiskogu järgmisel istungjärgul päevakorda esimese punktina.

2.   Täiskogu võtab otsuse umbusalduse avaldamise kohta vastu salajase hääletuse teel ilma võimaluseta hääli delegeerida, olles ära kuulanud kõigepealt igast rühmast ühe liikme ja seejärel sõna võtta soovivad eestseisuse liikmed ning viimasena presidendi.

Umbusaldus loetakse avaldatuks, kui see kiidetakse heaks kohalolevate liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega. Vastupidisel juhul loetakse see tagasilükatuks.

3.   Kui umbusaldusavaldus vastu võetakse, korraldab täiskogu viivitamatult presidendi asendamise tema rühma liikmega.

Selleks juhib täiskogu tööd ajutiselt komitee asepresident, kes kuulub rühma, kes täidab järgmisena komitee presidendi ametikoha.

4.   Kui täiskogu ei saa kohe asuda presidenti asendama, peatatakse selle töö, et võimaldada rühmadel sõnastada ettepanek, ja ajutise esimehe ülesandeid täitev liige kutsub täiskogu taas kokku, võimaluse korral samaks päevaks.

5.   Sama rühma koosseisu kuuluv ja ametist vabastatud presidenti asendav liige jääb ametisse kuni esialgselt ettenähtud ametiaja lõpuni.

7. peatükk

7. peatükk

KOMITEE HALDAMINE

KOMITEE HALDAMINE

Artikkel 77

1.   Komiteed abistab sekretariaat, mis allub peasekretärile, kes täidab oma ülesandeid juhatust esindava presidendi alluvuses.

2.   Peasekretär osaleb nõuandva häälega juhatuse koosolekutel, mida ta protokollib.

3.   Peasekretär annab juhatuse ees vande täita oma ülesandeid erapooletult ja kohusetruult.

4.   Peasekretär tagab täiskogu, juhatuse ja presidendi poolt vastuvõetud otsuste täideviimise vastavalt käesolevale kodukorrale ning annab presidendile iga kolme kuu tagant kirjalikult aru haldus-, töökorraldus- ja personaliküsimustes rakendatud või kavandatud kriteeriumidest ja rakendussätetest.

5.   Peasekretär võib oma volitusi delegeerida presidendi poolt kindlaksmääratud piirides.

6.   Juhatus määrab peasekretäri esildisel kindlaks peasekretariaadi ametikohtade loetelu, mis peab võimaldama peasekretariaadil tagada komitee ja tema tööorganite ladusa töö ning aitama komitee liikmetel täita oma ülesandeid eelkõige koosolekute korraldamise ja arvamuste koostamise osas.

7.   Peasekretärile komitee presidendi volituste delegeerimise alusel antud volitused on ajutised: need lõppevad hiljemalt presidendi ametiaja lõppemisel.

Artikkel 78

Uue peasekretäri ametisse nimetamisel kehtib järgmine kord:

| 1) | Juhatus






  — | otsustab peasekretäri ametikoha staatuse (ametnik või ajutine teenistuja), määrab kolmest liikmest koosneva redaktsioonikomisjoni ja võtab seejärel vastu vaba ametikoha teate; |
| --- | --- | --- |

1)

Juhatus

—

otsustab peasekretäri ametikoha staatuse (ametnik või ajutine teenistuja), määrab kolmest liikmest koosneva redaktsioonikomisjoni ja võtab seejärel vastu vaba ametikoha teate;

| — | moodustab eelvalikukomisjoni, mis koosneb kuuest komitee liikmest, ja seab kõnealusele komisjonile tähtaja, mille jooksul tal tuleb esitada juhatusele töötulemused. |
| --- | --- |

—

moodustab eelvalikukomisjoni, mis koosneb kuuest komitee liikmest, ja seab kõnealusele komisjonile tähtaja, mille jooksul tal tuleb esitada juhatusele töötulemused.

| 2) | Eelvalikukomisjon on volitatud läbi vaatama avaldusi, viima läbi intervjuusid, koostama põhjendatud aruande, mis sisaldab kandidaatide paremusjärjestust sõltuvalt nende oskustest vaba ametikoha teates määratletud menetluse ja kriteeriumite alusel, ning esitama ametikoha täitmiseks kandidaadi või kandidaatide nimekirja. |
| --- | --- |

2)

Eelvalikukomisjon on volitatud läbi vaatama avaldusi, viima läbi intervjuusid, koostama põhjendatud aruande, mis sisaldab kandidaatide paremusjärjestust sõltuvalt nende oskustest vaba ametikoha teates määratletud menetluse ja kriteeriumite alusel, ning esitama ametikoha täitmiseks kandidaadi või kandidaatide nimekirja.

| 3) | Eelvalikukomisjoni tegevus on täiesti sõltumatu, erapooletu ja konfidentsiaalne, selle aluseks on kriteeriumid, mille määratleb juhatus kõnealuse komisjoni asutamisel.
  Eelvalikukomisjoni abistavad komitee sekretariaadi pädevad talitused ja ta võib asjaomasel juhul kaasata eksperte väljastpoolt komiteed. |
| --- | --- |

3)

Eelvalikukomisjoni tegevus on täiesti sõltumatu, erapooletu ja konfidentsiaalne, selle aluseks on kriteeriumid, mille määratleb juhatus kõnealuse komisjoni asutamisel.

Eelvalikukomisjoni abistavad komitee sekretariaadi pädevad talitused ja ta võib asjaomasel juhul kaasata eksperte väljastpoolt komiteed.

| 4) | Pärast tutvumist eelvalikukomisjoni aruandega teeb juhatus lõpliku otsuse hääletuse teel, mis võib vajadusel hõlmata mitut hääletusvooru.
  Kandidaat, kelle poolt hääletab esimeses hääletusvoorus üle poole juhatuse liikmetest, k.a puuduvad liikmed, nimetatakse ametisse, ilma et oleks tarvis korraldada teist hääletusvooru.
  Kui esimeses voorus ükski kandidaat seda tingimust ei täida, korraldab juhatus kahe kõige enam poolthääli saanud kandidaadi vahel teise hääletusvooru, mille tulemusel määratakse ametisse kandidaat, kelle poolt hääletas kõige enam kohalolevaid liikmeid.
  Juhul kui hääled jagunevad võrdselt ja seetõttu ei ole võimalik pärast esimest hääletusvooru määrata ainult kahte kandidaati või pärast teist hääletusvooru peasekretäri ametisse nimetada, kutsutakse järgmiseks võimalikuks kuupäevaks kokku uus juhatuse koosolek, et nimetada peasekretär. |
| --- | --- |

4)

Pärast tutvumist eelvalikukomisjoni aruandega teeb juhatus lõpliku otsuse hääletuse teel, mis võib vajadusel hõlmata mitut hääletusvooru.

Kandidaat, kelle poolt hääletab esimeses hääletusvoorus üle poole juhatuse liikmetest, k.a puuduvad liikmed, nimetatakse ametisse, ilma et oleks tarvis korraldada teist hääletusvooru.

Kui esimeses voorus ükski kandidaat seda tingimust ei täida, korraldab juhatus kahe kõige enam poolthääli saanud kandidaadi vahel teise hääletusvooru, mille tulemusel määratakse ametisse kandidaat, kelle poolt hääletas kõige enam kohalolevaid liikmeid.

Juhul kui hääled jagunevad võrdselt ja seetõttu ei ole võimalik pärast esimest hääletusvooru määrata ainult kahte kandidaati või pärast teist hääletusvooru peasekretäri ametisse nimetada, kutsutakse järgmiseks võimalikuks kuupäevaks kokku uus juhatuse koosolek, et nimetada peasekretär.

Artikkel 79

1.   Kõiki Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi ning Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab peasekretäri suhtes juhatus.

2.   Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjadega ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutab:

| — | personalieeskirjade artiklite 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 ja artikli 90 lõike 1 puhul asepeasekretäride ja direktorite suhtes juhatus peasekretäri esildisel; personalieeskirjade teiste sätete, kaasa arvatud artikli 90 lõike 2 puhul komitee president peasekretäri esildisel; |
| --- | --- |

—

personalieeskirjade artiklite 29, 30, 31, 40, 41, 49, 50, 51, 78 ja artikli 90 lõike 1 puhul asepeasekretäride ja direktorite suhtes juhatus peasekretäri esildisel; personalieeskirjade teiste sätete, kaasa arvatud artikli 90 lõike 2 puhul komitee president peasekretäri esildisel;

| — | järgmiste ametikohtade suhtes:






  — | asedirektorid, |
| --- | --- | --- |

—

järgmiste ametikohtade suhtes:

—

asedirektorid,

| — | osakonnajuhatajad, |
| --- | --- |

—

osakonnajuhatajad,

komitee president peasekretäri esildisel ja pärast laiendatud eestseisusega konsulteerimist;

| — | administraatorite (AD) tegevusüksuse muudel kui osakonnajuhataja või sellest kõrgema tasandi juhtivatel ametikohtadel töötavate ametnike ning assistentide (AST) ning sekretäride ja kantseleitöötajate (AST/SC) tegevusüksuste ametnike suhtes peasekretär. |
| --- | --- |

—

administraatorite (AD) tegevusüksuse muudel kui osakonnajuhataja või sellest kõrgema tasandi juhtivatel ametikohtadel töötavate ametnike ning assistentide (AST) ning sekretäride ja kantseleitöötajate (AST/SC) tegevusüksuste ametnike suhtes peasekretär.

3.   Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega teenistuslepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab:

| — | teenistustingimuste artiklite 11, 17, 33 ja 48 puhul asepeasekretäri või direktori ametikohale nimetatud ajutiste teenistujate suhtes juhatus peasekretäri esildisel; teenistustingimuste teiste sätete puhul komitee president peasekretäri esildisel; |
| --- | --- |

—

teenistustingimuste artiklite 11, 17, 33 ja 48 puhul asepeasekretäri või direktori ametikohale nimetatud ajutiste teenistujate suhtes juhatus peasekretäri esildisel; teenistustingimuste teiste sätete puhul komitee president peasekretäri esildisel;

| — | asedirektori või osakonnajuhataja ametikohale nimetatud ajutiste teenistujate suhtes komitee president peasekretäri esildisel; |
| --- | --- |

—

asedirektori või osakonnajuhataja ametikohale nimetatud ajutiste teenistujate suhtes komitee president peasekretäri esildisel;

| — | administraatorite (AD) tegevusüksuse muudel kui osakonnajuhataja või sellest kõrgema tasandi juhtivatel ametikohtadel töötavate ajutiste teenistujate ning kõigi assistentide (AST) ning sekretäride ja kantseleitöötajate (AST/SC) tegevusüksuste ajutiste teenistujate suhtes peasekretär; |
| --- | --- |

—

administraatorite (AD) tegevusüksuse muudel kui osakonnajuhataja või sellest kõrgema tasandi juhtivatel ametikohtadel töötavate ajutiste teenistujate ning kõigi assistentide (AST) ning sekretäride ja kantseleitöötajate (AST/SC) tegevusüksuste ajutiste teenistujate suhtes peasekretär;

| — | erinõunike ja lepinguliste teenistujate suhtes peasekretär. |
| --- | --- |

—

erinõunike ja lepinguliste teenistujate suhtes peasekretär.

4.   Institutsioonile ametnike personalieeskirjade artikliga 110 antud volitusi personalieeskirjade üldrakendussätete ja ühise kokkuleppega kindlaksmääratud korra rakendamise osas kasutab komitee president. Teiste üldsätete puhul kasutab neid volitusi peasekretär.

5.   Juhatus, komitee president ja peasekretär võivad neile käesoleva artikliga antud volitusi delegeerida.

6.   Delegeerimisotsustes sätestatakse volituste ulatus ning nende sisulised ja ajalised piirid, samuti volitatud isiku õigus oma volitusi edasi delegeerida.

7.   Ametnike määramiseks asepeasekretäri, direktori, asedirektori või nõuandetegevusega tegeleva osakonna juhataja ametikohale

| — | avaldatakse samaaegselt kõigis Euroopa Liidu institutsioonides vaba ametikoha teade, |
| --- | --- |

—

avaldatakse samaaegselt kõigis Euroopa Liidu institutsioonides vaba ametikoha teade,

| — | koostab peasekretär enne kandideerimistaotluste läbivaatamist vaba ametikoha teate põhjal hindamistabeli, |
| --- | --- |

—

koostab peasekretär enne kandideerimistaotluste läbivaatamist vaba ametikoha teate põhjal hindamistabeli,

| — | abistavad peasekretäri erinevate kandideerimistaotluste läbivaatamisel kolm juhatuse liiget, |
| --- | --- |

—

abistavad peasekretäri erinevate kandideerimistaotluste läbivaatamisel kolm juhatuse liiget,

| — | edastab peasekretär menetluse lõpul ametisse nimetamise ettepaneku juhatusele, kes teeb selle alusel otsuse. |
| --- | --- |

—

edastab peasekretär menetluse lõpul ametisse nimetamise ettepaneku juhatusele, kes teeb selle alusel otsuse.

Artikkel 80

1.   Igal rühmal on sekretariaat, mis allub otse rühma esimehele.

2.   Ametisse nimetavale asutusele antud volitusi kasutatakse personalieeskirjade artikli 37 punkti a teise taande kohaselt rühmades töötavate ametnike suhtes personalieeskirjade artikli 38 kohaldamise puhul asjaomase rühma esimehe esildisel, sh ka otsuste puhul, mis käsitlevad nende karjääri arengut rühmas.

Kui rühma tööle lähetatud ametnik pöördub tagasi komitee sekretariaati, määratakse talle palgaaste, millele tal oleks olnud õigus ametnikuna.

3.   Töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutatakse teenistustingimuste artikli 2 punkti c kohaselt rühmades töötavate ajutiste teenistujate suhtes muude teenistujate teenistustingimuste artikli 8 kolmanda lõigu, artikli 9 ja artikli 10 kolmanda lõigu kohaldamise puhul asjaomase rühma esimehe esildisel.

Artikkel 81

1.   Presidendi käsutuses on eraldi kantselei.

2.   Kantselei töötajad palgatakse eelarve raames ajutiste teenistujatena; töölepingute sõlmimiseks volitatud asutusele antud volitusi kasutab komitee president.

Artikkel 82

1.   Enne iga aasta 1. juunit esitab peasekretär juhatusele komitee järgmise eelarveaasta tulude ja kulude eelarvestuse projekti. Rahandus- ja eelarvekomisjon vaatab projekti enne selle juhatuses arutamist läbi ning teeb vajaduse korral märkusi või muudatusettepanekuid. Juhatus kinnitab komitee kulude ja tulude eelarvestuse. Ta edastab selle Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmäärusega kindlaksmääratud tingimustel ja tähtajaks.

2.   Komitee president täidab vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse sätetele eelarvet või annab korraldusi selle täitmiseks.

Artikkel 83

1.   Luuakse auditikomitee, mille ülesanne on nõustada komitee presidenti ja juhatust auditi küsimuses. Auditikomitee täidab oma ülesandeid sõltumatult, kooskõlas Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse ning iseäranis siseaudiitori volituste ja kohustustega.

Eelkõige teostab auditikomitee järelevalvet kõigi aruandlusprotsesside ja sisekontrollisüsteemide üle, samuti kõigi järelevalveprotsesside üle seoses seaduste, eeskirjade, kutse- ja eetikanormide ning käitumisjuhendite järgimisega.

2.   Auditikomitee esitab oma aruanded komitee presidendile, kes edastab need viivitamata juhatusele.

3.   Auditikomitee struktuur, koosseis, vastutus ja töökord määratletakse juhatuse otsusega.

4.   Auditikomitee liikmed määrab ametisse juhatus rühmade esildisel.

Auditikomitee liikme staatus on ühitamatu komitee juhatuse liikme, rahandus- ja eelarvekomisjoni liikme ning kvestorite rühma liikme staatusega.

5.   Auditikomitee võtab vastu oma sise-eeskirjad eesmärgiga tagada, et ta täidab oma rolli ja ülesandeid ning rakendab oma vastutust, õigusi ja kohustusi, nagu neid on kirjeldatud käesolevas artiklis.

6.   Auditikomitee liikme asendamine toimub käesoleva artikli lõike 4 esimeses lõigus sätestatud korra alusel.

Artikkel 84

Komiteele saadetav kirjavahetus adresseeritakse presidendile või peasekretärile.

8. peatükk

8. peatükk

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

Artikkel 85

Käesolevas kodukorras sisalduvad ametite ja funktsioonide nimetused kehtivad nii nais- kui ka meessoo kohta.

Artikkel 86

1.   Komitee otsustab käesoleva kodukorra muutmise liikmete absoluutse häälteenamusega.

2.   Kodukorra muutmiseks moodustab komitee komisjoni, mis kannab nimetust „kodukorrakomisjon“. Komitee nimetab pearaportööri, kelle ülesanne on uue kodukorra kavandi koostamine.

3.   Pärast kodukorra vastuvõtmist absoluutse häälteenamusega pikendab täiskogu kodukorrakomisjoni volitusi maksimaalselt 60 päeva võrra, et kõnealune komisjon saaks juhatusele vajaduse korral esitada ettepaneku kodukorra rakenduseeskirja muutmise kohta. Juhatus teeb selle kohta otsuse pärast rühmadega konsulteerimist.

4.   Uue kodukorra ja muudetud rakenduseeskirja jõustumise kuupäev määratakse kindlaks siis, kui komitee kodukorra vastu võtab.

Artikkel 87

Käesolev kodukord jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

---

(1)  Kodukorda on hiljem muudetud 27. veebruaril 2003, 31. märtsil 2004, 5. juulil 2006, 12. märtsil 2008, 14. juulil 2010 ja 20. veebruaril 2019.

1

---

LISA

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE LIIKMETE KÄITUMISJUHEND

I OSA

STANDARDID JA PÕHIMÕTTED

Artikkel 1

Üldpõhimõtted

1.   Käesolevat käitumisjuhendit kohaldatakse komitee täisliikmete suhtes. Vastavalt Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee juhatuse 2020. aasta oktoobri otsusele kohandatakse käesoleva juhendi läbivaatamise tulemusena kõiki asjakohaseid tekste, nagu liikmete põhikiri, komitee kodukord ja vajaduse korral mis tahes muu tekst.

Seda kohaldatakse mutatis mutandis ka nõuandekomisjonide volitatud esindajate, asendusliikmete ja -esindajate ning ekspertide suhtes, välja arvatud käesoleva juhendi artikli 1 lõige 2, artikli 7 lõige 3 ja artikkel 10, mida kohaldatakse ainult komitee täisliikmete suhtes.

2.   Komitee liikmeid ei seo mingid kohustuslikud juhised.

Liidu üldistes huvides on nad oma kohustuste täitmisel täiesti sõltumatud (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 300 lõige 4).

3.   Liikmed käituvad kooskõlas aluslepingute ja neist tulenevate õigusnormidega. Suhetes teiste organisatsioonide või huvirühmadega säilitavad nad oma sõltumatuse.

4.   Liikmed juhinduvad järgmistest üldistest põhimõtetest ja tegutsevad neid järgides: eetilisus, avatus, hoolikus, ausus, vastutustunne, teiste inimeste austamine ja komitee maine hoidmine.

5.   Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 2 ja 3 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tagavad liikmed oma kohustuste täitmisel selliste õiguste ja väärtuste edendamise, tõhusa kaitse ja austamise nagu inimväärikus, mittediskrimineerimine, sallivus, vabadus, solidaarsus, õigusriigi põhimõte ning sooline võrdõiguslikkus.

6.   Oma ülesannete täitmisel kohustuvad liikmed taotlema vastastikuse austuse vaimus parimat võimalikku konsensust.

7.   Oma ametiülesannete täitmisel tegutsevad liikmed üksnes üldistes huvides ning ei saa ega püüa saada otsest ega kaudset majanduslikku kasu või muid soodustusi.

8.   Liikme suhtes, kes jätab tahtlikult või hooletusest oma kohustused täitmata või kes oma liikmekohustuste täitmisel saab või püüab saada mis tahes otsest või kaudset majanduslikku kasu või muid soodustusi, kohaldatakse käesolevas juhendis sätestatud meetmeid.

Artikkel 2

Käitumispõhimõtted

1.   Liikmete käitumine põhineb vastastikusel austusel ning aluslepingutes ja eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud väärtustel ja põhimõtetel.

2.   Liikmed kohustuvad austama komiteed ning liikmete ja töötajate väärikust ning hoidma komitee mainet.

3.   Liikmed ei tohi ohustada komitee töö sujuvust, julgeoleku ja korra tagamist komitee ruumides ega komitee töövahendite toimimist.

4.   Liikmed ei tohi rikkuda istungite või koosolekute korda ega käituda sobimatult.

Nad ei tohi kasutada laimavat, rassistlikku, seksistlikku, homofoobset, ksenofoobset või solvavat väljendus- või käitumisviisi.

5.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira muul viisil arutelude elavust ega liikmete sõnavabadust.

6.   Pärast ametist lahkumist on endised liikmed jätkuvalt kohustatud järgima ausameelsuse ja diskreetsuse eetikanorme. Endised liikmed ei tohi kahe aasta jooksul pärast ametist lahkumist teha liikmete ega töötajate hulgas lobitööd oma ettevõtte, oma tööandja või kliendi nimel küsimustes, millega seoses nad on olulisel ametikohal või mille kohta nad koostavad aruandeid.

Artikkel 3

Teabe avalikustamine

1.   Liikmed hoiduvad oma ametiülesannete täitmisel saadud tundliku teabe loata avalikustamisest, kui seda teavet ei ole juba avaldatud või kui see ei ole avalikkusele kättesaadav.

2.   Nad järgivad seda kohustust ka pärast komiteest lahkumist.

Artikkel 4

Sobilik käitumine

1.   Oma ametiülesannete täitmisel käituvad liikmed käesolevas käitumisjuhendis sätestatud eeskirjade ja kohustuste kohaselt väärikalt ja lugupidavalt ning ilma eelarvamuste ja diskrimineerimiseta.

2.   Liikmed käituvad professionaalselt ning hoiduvad suhetes teiste liikmete ja töötajatega alandavast või solvavast käitumisest, haavavast või diskrimineerivast väljendusviisist ning muudest ebaeetilistest, väärikust riivavatest või seadusevastastest tegudest.

3.   Liikmed ei tohi õhutada või ergutada teisi liikmeid või töötajaid kehtivaid õigusakte, komitee sise-eeskirju või käesolevat juhendit rikkuma, eirama või neist kõrvale hoidma, samuti ei tohi nad lubada nende vastutusel olevate töötajate sellist käitumist.

4.   Komitee tõhusa toimimise kindlustamiseks püüavad liikmed tagada, jäädes samal ajal diskreetseks, et lahkarvamused ja konfliktid, millesse on segatud teised liikmed või nende vastutusel olevad töötajad, lahendatakse kiiresti, õiglaselt ja tõhusalt.

Artikkel 5

Ahistamise ärahoidmine

1.   Liikmed hoiduvad kasutamast mis tahes psühholoogilist või seksuaalset ahistamist (1).

2.   Kui see on vajalik, osalevad liikmed viivitamata ja täielikult konflikti või (psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse) ahistamise olukordade lahendamiseks ette nähtud menetluses, sealhulgas reageerivad kiiresti igale ahistamisteatele.

3.   Liikmeid ergutatakse osalema töökohal konfliktide ja ahistamise vältimise ning väärkäitumise või Euroopa väärtustega vastuolus oleva käitumise ennetamise teemalisel erikoolitusel, mida liikmetele korraldatakse.

Artikkel 6

Eetilisus ja finantsläbipaistvus

1.   Liikmetel on õigus saada nõukogu kindlaks määratud hüvitisi, ent komitee ei maksa neile töötasu.

2.   Kui liige saab kolmandalt isikult tööreisi või tegevuse eest hüvitist, ei tohi ta sama reisi või tegevuse eest saada hüvitist komiteelt.

Kui kolmas isik hüvitab tööreisi või tegevuse osaliselt või täielikult pärast seda, kui komitee on selle hüvitanud, teavitab liige sellest viivitamata peasekretariaati ja tagastab hüvitise komiteele kolmandalt isikult saadud summa ulatuses.

3.   Liikmed ei tohi oma kohustuste täitmisel vastu võtta kingitusi ega soodustusi, mille väärtus on üle 150 euro.

Kui nad saavad kooskõlas viisakusreeglite või diplomaatia tavadega sellest kallimaid kingitusi, annavad nad need üle peasekretariaadile, kui nad osalevad järgmisel komitee koosolekul pärast kingituste kättesaamist.

President otsustab, kas asjaomased kingitused, samuti otse talle antud sama väärtusega kingitused jäävad komitee omandisse või annetatakse sobivale heategevusorganisatsioonile.

Peasekretär peab üle 150 eurose väärtusega kingituste registrit, mis on taotluse korral avalikult kättesaadav.

4.   Liikmed järgivad neile kohaldatavaid komitee finantsreegleid.

Artikkel 7

Majanduslike huvide deklaratsioon

1.   Liikmed esitavad ametisse astudes vastavalt läbipaistvuse põhimõttele komitee presidendile oma majanduslike huvide deklaratsiooni.

Deklaratsioonid tuleb esitada igal aastal 1. jaanuaril uuesti, ja kui deklareerimisele kuuluv teave peaks liikme ametiaja jooksul muutuma, tuleb esimesel võimalusel, kuid vähemalt kahe kuu jooksul pärast muutust esitada uus deklaratsioon.

2.   Majanduslike huvide deklaratsioon peab sisaldama liikmete põhikirja artiklis 5a loetletud teavet.

3.   Komitee liikmeid ei või valida komitee või selle organi ametikandjaks ega nimetada raportööriks ning nad ei või osaleda tööreisidel või tegevustes, kui nad ei ole esitanud või ajakohastanud majanduslike huvide deklaratsiooni.

4.   Nõuandekomisjonide volitatud esindajatel, asendusliikmetel ja ekspertidel ei ole õigust saada komiteelt hüvitist, enne kui nad esitavad või ajakohastavad majanduslike huvide deklaratsiooni.

5.   Kui president saab teavet, mis annab alust arvata, et liikme majanduslike huvide deklaratsioon on sisuliselt ebaõige või aegunud või võib põhjustada kokkusobimatust liikme kohustustega, mis on sätestatud käesolevas käitumisjuhendis, võib president konsulteerida eetikakomiteega.

Kui see on kohane, palub president liikmel deklaratsiooni kümne tööpäeva jooksul parandada.

6.   Juhatus kuulab pärast eetikakomiteelt kirjaliku arvamuse saamist kõige varem14 päeva pärast ära asjaomase liikme, keda abistab soovi korral teine isik, ning võib võtta vastu otsuse, et liikme suhtes, kes presidendi palvel deklaratsiooni ei paranda, kohaldatakse vastavalt lõiget 3 või 4.

Juhatus kuulab asjaomase liikme kas suuliselt või kirjalikult ära ning teeb seejärel otsuse ja põhjendab seda.

Artikkel 8

Huvide konfliktid

1.   Liikmed väldivad olukordi, mis võivad tekitada huvide konflikti või mida võidakse objektiivselt pidada huvide konfliktiks.

2.   Huvide konflikt tekib siis, kui liikmel on isiklik huvi, mis võib olla vastuolus liidu huvidega ja ebasoovitavalt mõjutada tema liikmekohustuste täitmist.

Huvide konflikti ei ole, kui liige saab kasu üksnes asjaolu tõttu, et ta on osa laiemast üldsusest või suurest inimrühmast.

3.   Lõike 2 kohaldamisel tekib huvide konflikt siis, kui isiklikud huvid võivad mõjutada ülesannete sõltumatut täitmist. Isiklike huvide hulka kuuluvad muu hulgas kõik võimalikud kasud ja eelised liikmeile endile, nende abikaasale, elukaaslasele või otsestele pereliikmetele.

4.   Kahtluse korral võib liige artikli 9 lõike 2 punkti a kohaselt küsida konfidentsiaalselt nõu eetikakomiteelt.

5.   Liige, kelle puhul on tekkinud huvide konflikt või kes on olukorras, mida võib objektiivselt sellisena tajuda, võtab viivitamata kõik vajalikud meetmed, et olukorda parandada kooskõlas käesoleva juhendi põhimõtete ja sätetega.

Kui liige ei saa lahendada huvide konflikti või olukorda, mida võib pidada huvide konfliktiks, lõpetab ta kogu oma tegevuse kõnealuses asjas ja teatab sellest kirjalikult presidendile.

6.   Pärast eetikakomiteega konsulteerimist otsustab president, kas liige peab lõplikult lõpetama kogu oma tegevuse kõnealuses asjas.

7.   Liikmete suhtes, kes ei täida oma kohustust avalikustada või deklareerida huvide konflikt või olukord, mida võib objektiivselt tajuda huvide konfliktina, kes sellega ei tegele või, suutmata seda lahendada, ei lõpeta kogu oma tegevust kõnealuses asjas, võidakse kohaldada käesoleva juhendi meetmeid.

II OSA

EETIKAKOMITEE

EETIKAKOMITEE

Artikkel 9

Eetikakomitee

1.   Luuakse eetikakomitee.

2.   Eetikakomitee ülesanded on järgmised:

| a) | liikmed võivad konsulteerida eetikakomiteega kõigis käesoleva juhendiga seotud küsimustes; eetikakomitee võib omakorda küsida nõu komitee õigustalituselt. liikme taotluse alusel annab eetikakomitee talle 30 kalendripäeva jooksul konfidentsiaalselt suuniseid, kuidas käesoleva juhendi sätteid tõlgendada ja kohaldada; |
| --- | --- |

a)

liikmed võivad konsulteerida eetikakomiteega kõigis käesoleva juhendiga seotud küsimustes; eetikakomitee võib omakorda küsida nõu komitee õigustalituselt. liikme taotluse alusel annab eetikakomitee talle 30 kalendripäeva jooksul konfidentsiaalselt suuniseid, kuidas käesoleva juhendi sätteid tõlgendada ja kohaldada;

| b) | kui artikli 11 lõike 1 alusel on esitatud kaebus, hindab eetikakomitee ka käesolevas juhendis sätestatud eetikanormide väidetavaid rikkumisi ja annab presidendile nõu, milliseid võimalikke meetmeid võtta; |
| --- | --- |

b)

kui artikli 11 lõike 1 alusel on esitatud kaebus, hindab eetikakomitee ka käesolevas juhendis sätestatud eetikanormide väidetavaid rikkumisi ja annab presidendile nõu, milliseid võimalikke meetmeid võtta;

| c) | taotluse korral annab eetikakomitee presidendile ja juhatusele nõu käesoleva juhendi sätete tõlgendamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

c)

taotluse korral annab eetikakomitee presidendile ja juhatusele nõu käesoleva juhendi sätete tõlgendamisel ja rakendamisel.

3.   Pärast seda, kui eetikakomitee on konsulteerinud presidendiga, v.a juhul, kui tal on huvide konflikt, võib eetikakomitee küsida nõu ekspertidelt.

4.   Eetikakomitee avaldab nõuetekohaselt anonüümitud aastaaruande oma töö kohta.

5.   Eetikakomitee teeb ettepaneku oma töökorra kohta, mille võtab vastu juhatus.

Artikkel 10

Eetikakomitee liikmed

1.   Juhatuse esildisel valib täiskogu igaks kahe ja poole aastaseks ajavahemikuks eetikakomitee täisliikmeks kuus komitee liiget – kaks (eri soost) liiget iga rühma kohta komitee kolme rühma hulgast.

2.   Juhatuse esildisel nimetab täiskogu samaks ajavahemikus eetikakomitee asendusliikmeks kuus komitee liiget – kaks (eri soost) liiget iga rühma kohta komitee kolme rühma hulgast. Asendusliikmed asendavad eetikakomitee töös täisliiget juhul, kui täisliige ei saa osaleda või kui ta on seotud huvide konfliktiga.

3.   Eetikakomitee täis- ja asendusliikmete volitusi võib pikendada.

4.   Eetikakomitee liige ei saa samal ajal olla järgmiste tööorganite liige:

| — | komitee juhatus, |
| --- | --- |

—

komitee juhatus,

| — | auditikomitee, |
| --- | --- |

—

auditikomitee,

| — | kvestorite rühm. |
| --- | --- |

—

kvestorite rühm.

5.   Eetikakomitee esimehe ülesandeid täidavad kahe ja poole aasta pikkusel ajavahemikul kordamööda kõik kolm eetikakomitees esindatud rühma.

Kui hääled jagunevad võrdselt, on otsustav hääl esimehel.

6.   Eetikakomitee liige taandab end menetluses osalemisest, kui leiab, et tal on huvide konflikt või ta on olukorras, mida kolmas isik võib objektiivselt tajuda huvide konfliktina.

Kui eetikakomitee mõne liikme menetluses osalemise seab kahtluse alla eetikakomitee teine liige, võib eetikakomitee häälteenamusega keelata asjaomasel liikmel menetluses osaleda.

Kahtluse alla seatud liige ei viibi hääletamisel kohal.

7.   Kui eetikanormide väidetava rikkumise on toime pannud eetikakomitee täis- või asendusliige, ei osale ta väidetava rikkumise menetlemisel ja ta asendatakse viivitamata asendusliikmega.

Kui president jõuab menetluse lõpus järeldusele, et asjaomane liige on rikkunud eetikanorme ja talle määratakse muu karistus kui kirjalik hoiatus, lõpetab ta tegevuse eetikakomitee täis- või asendusliikmena.

Sellisel juhul nimetab president kahe ja poole aasta pikkuse ametiaja lõpuni jäänud ajaks asendusliikme. Täiskogu kinnitab ametisse nimetamise järgmisel istungil.

8.   Eetikakomitee liikmetel on konfidentsiaalsuskohustus.

9.   Eetikakomitee liikmetele pakutakse nende ametiaja alguses asjakohast kohustuslikku koolitust.

III OSA

MENETLUS EETIKANORMIDE VÕIMALIKU RIKKUMISE KORRAL

MENETLUS EETIKANORMIDE VÕIMALIKU RIKKUMISE KORRAL

Artikkel 11

Menetluse alustamine

1.   Iga inimene, liige või töötaja võib esitada eetikakomiteele kaebuse liikme käitumise kohta.

Et õigustada uurimise algatamist, peavad väiteid toetama piisavad prima facie tõendid.

2.   Eetikakomitee teavitab komitee presidenti kaebuse saamisest, välja arvatud juhul, kui kaebus puudutab komitee presidenti ennast.

3.   President edastab OLAFile viivitamata liikmetega seotud teabe või tõendid, mis on talle teatavaks saanud ja mis tuleb OLAFile edastada ametiga sõlmitud halduskokkulepete alusel.

4.   Rikkumisest teatajatel, keda sellena tunnustatakse, on õigus konfidentsiaalsusele, kaitsele, survemeetmete rakendamise keelustamisele ja kaitsemeetmetele, mis on sätestatud ELi õiguses, sh asjaomasel juhul Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjades ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustes, (2) siseriiklikus õiguses ja komitee sise-eeskirjades.

Artikkel 12

Uurimine

1.   Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, algatab eetikakomitee uurimise, kui peab põhjendatuks arvata, et liige võis rikkuda käesolevas juhendis sätestatud eetikanorme. Eetikakomitee teavitab viivitamata presidenti ja asjaomast liiget uurimise algatamisest, kui see ei kahjusta uurimist ega võimalikke tõendeid.

2.   Eetikakomitee hindab väidetava rikkumise asjaolusid ja kuulab asjaomase liikme kas suuliselt või kirjalikult ära.

Asjaomast liiget võib abistada advokaat või tema enda valitud isik.

3.   Eetikakomiteel on uurimisvolitused ja ta kutsub tunnistajaks kõiki (liikmeid, töötajaid või kolmandaid isikuid), keda peab vajalikuks või kasulikuks uurimise raames ära kuulata.

Eetikakomiteele esitatakse kõik olemasolevad tõendid, sealhulgas kirjavahetus, ning ta saab mis tahes teavet, mida ta peab vajalikuks või kasulikuks.

4.   Liikmed ja endised liikmed teevad eetikakomiteega viivitamata ja täielikult koostööd, esitades kogu vajaliku asjaomase lisateabe.

Liikmed ei tohi püüda mõjutada eetikakomiteed, presidenti ega juhatust kavatsusega mõjutada menetletava küsimuse käsitlemist.

5.   Oma järeldusi aluseks võttes esitab eetikakomitee presidendile põhjendatud aruande, mis sisaldab soovitusi võimaliku otsuse kohta, mis võib asjaomasel juhul hõlmata karistusi. Aruanne saadetakse samal ajal asjaomasele liikmele.

Artikkel 13

Põhjendatud otsus

1.   Pärast seda, kui president on asjaomasele liikmele teatanud kõigist toimikus olevatest tõenditest ja eetikakomitee soovitustest, ning pärast seda, kui ta on asjaomase liikme kas suuliselt või kirjalikult koos liikme õigusnõustajaga ära kuulanud, kui liige seda taotleb, teeb president eetikakomitee aruande alusel põhjendatud otsuse.

2.   Põhjendatud otsuses võib president

| a) | otsustada, et liikme suhtes süüdistused puuduvad, või |
| --- | --- |

a)

otsustada, et liikme suhtes süüdistused puuduvad, või

| b) | kui president jõuab järeldusele, et asjaomane liige on rikkunud käesolevas juhendis sätestatud eetikanorme, võtta vastu otsuse, millega määratakse karistus vastavalt artiklile 14. |
| --- | --- |

b)

kui president jõuab järeldusele, et asjaomane liige on rikkunud käesolevas juhendis sätestatud eetikanorme, võtta vastu otsuse, millega määratakse karistus vastavalt artiklile 14.

3.   President teavitab asjaomast liiget põhjendatud otsusest.

4.   Kui eetikanormide väidetava rikkumise on toime pannud komitee president, ei osale ta menetlemisel ning teda asendab rahandus- ja eelarvekomisjoni juhtiv asepresident, kes täidab selles konkreetses menetluses presidendi ülesandeid.

Artikkel 14

Karistused

1.   Käitumise hindamisel peab määratud karistuste rangus olema proportsionaalne väärkäitumise raskusastme ja liikme hierarhilise positsiooniga.

Väärkäitumise raskusastme kindlaksmääramisel ja kehtestatava karistuse üle otsustamisel võetakse eelkõige arvesse järgmist:

| a) | väärkäitumise laad ja selle ilmnemise asjaolud; |
| --- | --- |

a)

väärkäitumise laad ja selle ilmnemise asjaolud;

| b) | mil määral kahjustab väärkäitumine liikmete ja/või töötajate füüsilist ja/või vaimset puutumatust, komitee või Euroopa Liidu mainet ja/või huve; |
| --- | --- |

b)

mil määral kahjustab väärkäitumine liikmete ja/või töötajate füüsilist ja/või vaimset puutumatust, komitee või Euroopa Liidu mainet ja/või huve;

| c) | mil määral hõlmab väärkäitumine tahtlikku tegevust või hooletust, samuti liikme hierarhilise vastutuse määr; |
| --- | --- |

c)

mil määral hõlmab väärkäitumine tahtlikku tegevust või hooletust, samuti liikme hierarhilise vastutuse määr;

| d) | liikme kohustuste ja vastutuse tase ning liikme hierarhiline positsioon väärkäitumise ohvrite suhtes; |
| --- | --- |

d)

liikme kohustuste ja vastutuse tase ning liikme hierarhiline positsioon väärkäitumise ohvrite suhtes;

| e) | ohvri või ohvrite füüsilisele või vaimsele puutumatusele tekitatud kahju ulatus ja |
| --- | --- |

e)

ohvri või ohvrite füüsilisele või vaimsele puutumatusele tekitatud kahju ulatus ja

| f) | asjaolu, kas väärkäitumine hõlmab korduvat tegevust või käitumist. |
| --- | --- |

f)

asjaolu, kas väärkäitumine hõlmab korduvat tegevust või käitumist.

2.   Vastavalt liikme käitumise raskusastmele võib karistus seisneda ühes või mitmes järgmises meetmes:

| a) | kirjalik hoiatus (mis võidakse avalikustada); |
| --- | --- |

a)

kirjalik hoiatus (mis võidakse avalikustada);

| b) | noomitus (mis võidakse avalikustada); |
| --- | --- |

b)

noomitus (mis võidakse avalikustada);

| c) | päevaraha saamise õigusest ajutine ilmajätmine kaheks kuni 30 koosolekupäevaks, sõltuvalt väärkäitumise raskusastmest; |
| --- | --- |

c)

päevaraha saamise õigusest ajutine ilmajätmine kaheks kuni 30 koosolekupäevaks, sõltuvalt väärkäitumise raskusastmest;

| d) | ilma et see piiraks õigust hääletada täiskogul, ajutine kõrvalejätmine komitee või selle tööorganite tegevusest, tööreisidelt või tegevustest kaheks kuni 30 koosolekupäevaks; |
| --- | --- |

d)

ilma et see piiraks õigust hääletada täiskogul, ajutine kõrvalejätmine komitee või selle tööorganite tegevusest, tööreisidelt või tegevustest kaheks kuni 30 koosolekupäevaks;

| e) | keeld esindada komiteed mis tahes riiklikul, institutsioonidevahelisel või rahvusvahelisel foorumil kuni ühe aasta jooksul; |
| --- | --- |

e)

keeld esindada komiteed mis tahes riiklikul, institutsioonidevahelisel või rahvusvahelisel foorumil kuni ühe aasta jooksul;

| f) | konfidentsiaalsuse rikkumise korral kuni aastane juurdepääsupiirang konfidentsiaalsele või salastatud teabele. |
| --- | --- |

f)

konfidentsiaalsuse rikkumise korral kuni aastane juurdepääsupiirang konfidentsiaalsele või salastatud teabele.

3.   Peale selle võib president artiklis 16 sätestatud korras esitada juhatusele ettepaneku

| g) | peatada liikme tegevus ühel või mitmel komitee ametikohal kuni üheks aastaks; |
| --- | --- |

g)

peatada liikme tegevus ühel või mitmel komitee ametikohal kuni üheks aastaks;

| h) | lõpetada liikme tegevus ühel või mitmel komitee ametikohal; |
| --- | --- |

h)

lõpetada liikme tegevus ühel või mitmel komitee ametikohal;

| i) | kutsuda nõukogu üles liiget komiteest välja arvama. |
| --- | --- |

i)

kutsuda nõukogu üles liiget komiteest välja arvama.

4.   Käesoleva artikli lõike 2 punktides c–f ja lõike 3 punktis g sätestatud meetmete kestust võib kahekordistada korduva rikkumise korral või juhul, kui liige keeldub järgimast lõikes 5 sätestatud lisameedet.

5.   Lisaks lõigetes 2 ja 3 sätestatud karistustele võidakse kohaldada järgmisi lisameetmeid:

| i) | liikmelt nõutakse meetmete võtmist, et viia oma olukord nõuetega kooskõlla; |
| --- | --- |

i)

liikmelt nõutakse meetmete võtmist, et viia oma olukord nõuetega kooskõlla;

| ii) | liikmelt nõutakse isikliku vabanduse esitamist (eraviisiliselt, konkreetsele isikule või avalikult täiskogu istungil); |
| --- | --- |

ii)

liikmelt nõutakse isikliku vabanduse esitamist (eraviisiliselt, konkreetsele isikule või avalikult täiskogu istungil);

| iii) | liikmelt nõutakse kogu kahju heastamist. |
| --- | --- |

iii)

liikmelt nõutakse kogu kahju heastamist.

Artikkel 15

Sisemine edasikaebamine

1.   Asjaomane liige võib kahe nädala jooksul alates sellest, kui talle teatatakse karistusest, mille president talle artikli 14 lõigete 2, 4 ja 5 kohaselt määras, esitada juhatusele sisemise apellatsioonikaebuse.

Edasikaebuse korral peatatakse kohe karistuse kohaldamine.

2.   Juhatus kuulab asjaomase liikme kas suuliselt või kirjalikult ära ning teeb seejärel otsuse.

Juhatus võib nelja nädala jooksul pärast edasikaebuse esitamist või, kui juhatus selle aja jooksul ei kogune, oma järgmisel koosolekul määratud karistuse tühistada, seda kinnitada või muuta.

3.   Asjaomasel liikmel on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 kohaselt õigus esitada Euroopa Liidu Kohtule tühistamishagi kahe kuu jooksul alates lõpliku otsuse teatavaks tegemisest või siis kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil juhatus pidanuks otsuse tegema.

Artikkel 16

Ametiaja ennetähtaegne lõpetamine

1.   Kooskõlas oma põhjendatud otsusega võib president esitada juhatusele ettepaneku vastavalt artikli 14 lõikele 3.

2.   Juhatus võib antud häälte kahekolmandikulise enamusega teha täiskogule ettepaneku presidendi, asepresidendi, rühma esimehe, juhatuse liikme, kvestori, sektsiooni esimehe või aseesimehe või mis tahes muu komitees valitud ametikandja ametiaeg katkestada või lõpetada, kui ta leiab, et kõnealune liige on süüdi tõsises väärkäitumises.

Erandkorras võib juhatus teha täiskogule ettepaneku liige komiteest välja arvata.

Juhatus kuulab asjaomase liikme kas suuliselt või kirjalikult ära ning teeb seejärel käesoleva artikli kohaselt täiskogule ettepaneku.

3.   Täiskogu võtab otsuse nimetatud ettepaneku kohta vastu antud häälte kahekolmandikulise enamusega ja oma koosseisu häälteenamusega.

Täiskogu kuulab enne otsuse vastuvõtmist ära komitee presidendi põhjendatud aruande, seejärel asjaomase liikme kas suuliselt või kirjalikult.

Kui väljaarvamisotsus on vastu võetud, teatatakse sellest nõukogule, et viimane algataks asendamismenetluse.

4.   Asjaomasel liikmel on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 kohaselt õigus esitada Euroopa Liidu Kohtule tühistamishagi kahe kuu jooksul alates täiskogu otsuse teatavaks tegemisest.

IV OSA

LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

Artikkel 17

Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlused

1.   Kohaldatakse institutsioonidevahelises kokkuleppes (3) (mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust) kehtestatud ühtseid eeskirju, milles on toodud meetmed ameti korraldatavate juurdluste takistusteta läbiviimiseks.

2.   Kui komitee on teadlik võimalikest pettuse, korruptsiooni või muu liidu finantshuve kahjustava ebaseadusliku tegevuse juhtumitest ning OLAFit ei ole veel teavitatud või ta ei ole veel otsustanud, kas algatada juurdlus või mitte, ei alusta eetikakomitee samade asjaolude suhtes uurimist, kui OLAFiga ei ole teisiti kokku lepitud.

Ta peatab kõik juhtumiga seotud menetlused ja väldib mis tahes tegevust, mis võib kahjustada võimalikke tõendeid ja OLAFi juurdlust.

Artikkel 18

Juhendi kohaldamine

President vastutab käesoleva juhendi täieliku ja nõuetekohase kohaldamise eest.

Juhendi kohaldamise raames võib president igal ajal pöörduda eetikakomitee poole, et saada mis tahes küsimuses nõu.

---

(1)  EMÜ / Euratomi nõukogu: Määrus nr 31/EMÜ, 11 (Euratom), millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused (EÜT P 45, 14.6.1962, lk 1385), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:01962R0031-20200101&qid=1608019328072&from=EThttps://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/PDF/?uri=CELEX:01962R0031-20200101&qid=1608019328072&from=ET

1

(2)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:31968R0259https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:31968R0259

2

(3)  Halduskokkulepe Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Pettustevastase Ameti vahel, 13. jaanuar 2016.

3

---