# Euroopa Liidu L 24/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 24 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik26. jaanuar 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 24

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik26. jaanuar 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/56, 20. jaanuar 2021, millega kehtestatakse Ameerika Troopikatuunide Komisjoni konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 520/2007 | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/56, 20. jaanuar 2021, millega kehtestatakse Ameerika Troopikatuunide Komisjoni konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 520/2007

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/57, 25. jaanuar 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses pliid sisaldava laskemoonaga märgaladel või nende ümbruses (
  1
  ) | 19 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/57, 25. jaanuar 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses pliid sisaldava laskemoonaga märgaladel või nende ümbruses (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/56,

20. jaanuar 2021,

millega kehtestatakse Ameerika Troopikatuunide Komisjoni konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 520/2007

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (3) sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada mere bioloogiliste ressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimustes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (3) sätestatud ühise kalanduspoliitika eesmärk on tagada mere bioloogiliste ressursside kasutamine säästvates majandus-, keskkonna- ja sotsiaaltingimustes.

| (2) | Liit kiitis nõukogu otsusega 98/392/EÜ (4) heaks 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ning nimetatud konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe; (5) neis on esitatud mere elusressursside kaitse ja majandamise põhimõtted ja reeglid. Liit osaleb oma laiemate rahvusvaheliste kohustuste raames ka rahvusvaheliste vete kalavarude kaitseks tehtavates jõupingutustes. |
| --- | --- |

(2)

Liit kiitis nõukogu otsusega 98/392/EÜ (4) heaks 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ning nimetatud konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete rakenduskokkuleppe; (5) neis on esitatud mere elusressursside kaitse ja majandamise põhimõtted ja reeglid. Liit osaleb oma laiemate rahvusvaheliste kohustuste raames ka rahvusvaheliste vete kalavarude kaitseks tehtavates jõupingutustes.

| (3) | Nõukogu otsusega 2006/539/EÜ (6) kiitis liit heaks Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega 2006/539/EÜ (6) kiitis liit heaks Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“).

| (4) | Ameerika Troopikatuunide Komisjonil (IATTC) on volitus võtta vastu otsuseid (edaspidi „resolutsioonid“) kalavarude pikaajalise kaitsmise ja säästva kasutamise tagamiseks konventsiooni alal. Resolutsioonid on konventsiooniosalistele siduvad. Resolutsioonid on üldjuhul adresseeritud konventsiooniosalistele, kuid sisaldavad ka käitajate (näiteks laevakaptenid) kohustusi. Resolutsioonid jõustuvad 45 päeva pärast nende vastuvõtmist ja liidu puhul tuleb need liidu õigusesse nii kiiresti kui võimalik üle võtta. |
| --- | --- |

(4)

Ameerika Troopikatuunide Komisjonil (IATTC) on volitus võtta vastu otsuseid (edaspidi „resolutsioonid“) kalavarude pikaajalise kaitsmise ja säästva kasutamise tagamiseks konventsiooni alal. Resolutsioonid on konventsiooniosalistele siduvad. Resolutsioonid on üldjuhul adresseeritud konventsiooniosalistele, kuid sisaldavad ka käitajate (näiteks laevakaptenid) kohustusi. Resolutsioonid jõustuvad 45 päeva pärast nende vastuvõtmist ja liidu puhul tuleb need liidu õigusesse nii kiiresti kui võimalik üle võtta.

| (5) | Nõukogu otsusega 2005/938/EÜ (7) kiitis liit heaks rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (edaspidi „leping“), millega kehtestati rahvusvaheline delfiinikaitseprogramm (IDCP). |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu otsusega 2005/938/EÜ (7) kiitis liit heaks rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu (edaspidi „leping“), millega kehtestati rahvusvaheline delfiinikaitseprogramm (IDCP).

| (6) | Kõnealuse lepingu XIV artikli kohaselt on IATTC-l keskne koht lepingu rakendamise koordineerimisel ja IATTC raames võetavate meetmete rakendamisel. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse lepingu XIV artikli kohaselt on IATTC-l keskne koht lepingu rakendamise koordineerimisel ja IATTC raames võetavate meetmete rakendamisel.

| (7) | Rahvusvahelise delfiinikaitseprogrammi osaliste koosolek vastutab selliste meetmete võtmise eest, mille eesmärk on vähendada aastaste piirmäärade abil delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas järk-järgult kuni nullilähedase tasemeni. Sellised meetmed muutuvad liidule siduvaks. |
| --- | --- |

(7)

Rahvusvahelise delfiinikaitseprogrammi osaliste koosolek vastutab selliste meetmete võtmise eest, mille eesmärk on vähendada aastaste piirmäärade abil delfiinide tahtmatut surmamist tuuni seinnoodapüügil lepinguga reguleeritavas piirkonnas järk-järgult kuni nullilähedase tasemeni. Sellised meetmed muutuvad liidule siduvaks.

| (8) | Viimati rakendati resolutsioone nõukogu määrusega (EÜ) nr 520/2007 (8). |
| --- | --- |

(8)

Viimati rakendati resolutsioone nõukogu määrusega (EÜ) nr 520/2007 (8).

| (9) | Võttes arvesse asjaolu, et resolutsioone tõenäoliselt IATTCi aastakoosolekutel muudetakse, ning et tagada nende kiire ülevõtmine liidu õigusesse, tugevdada võrdseid tingimusi ja toetada veel enam kalavarude pikaajalist säästvat majandamist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmiste aspektide kohta: haipüüginööride tehniline kirjeldus, keeluajad, peibutuspüügivahendeid käsitlevate aruannete tähtajad, peibutuspüügivahendite konstruktsiooni ja kasutamist käsitlevad sätted, andmete kogumise tähtajad, merelindude kaitsealad ja leevendusmeetmed, teaduslik vaatlemine, piirkondliku laevade registriga seotud teave, viide tabelile logiraamatute ja lossimisdokumentide andmete esitamiseks, suursilm-tuuni statistiline dokument, mitu aruandlustähtaega ning kilpkonnade suremust käsitlevad suunised. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (9) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(9)

Võttes arvesse asjaolu, et resolutsioone tõenäoliselt IATTCi aastakoosolekutel muudetakse, ning et tagada nende kiire ülevõtmine liidu õigusesse, tugevdada võrdseid tingimusi ja toetada veel enam kalavarude pikaajalist säästvat majandamist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgmiste aspektide kohta: haipüüginööride tehniline kirjeldus, keeluajad, peibutuspüügivahendeid käsitlevate aruannete tähtajad, peibutuspüügivahendite konstruktsiooni ja kasutamist käsitlevad sätted, andmete kogumise tähtajad, merelindude kaitsealad ja leevendusmeetmed, teaduslik vaatlemine, piirkondliku laevade registriga seotud teave, viide tabelile logiraamatute ja lossimisdokumentide andmete esitamiseks, suursilm-tuuni statistiline dokument, mitu aruandlustähtaega ning kilpkonnade suremust käsitlevad suunised. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (9) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (10) | Käesolevas määruses ette nähtud volituste delegeerimine ei tohiks takistada tulevaste resolutsioonide rakendamist liidu õiguses seadusandliku tavamenetluse kaudu. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses ette nähtud volituste delegeerimine ei tohiks takistada tulevaste resolutsioonide rakendamist liidu õiguses seadusandliku tavamenetluse kaudu.

| (11) | Kuna käesoleva määrusega rakendatakse kõiki IATTC meetmeid, tuleks määruse (EÜ) nr 520/2007 artikli 3 lõige 3, artikli 4 lõige 3 ja IV jaotis välja jätta, |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva määrusega rakendatakse kõiki IATTC meetmeid, tuleks määruse (EÜ) nr 520/2007 artikli 3 lõige 3, artikli 4 lõige 3 ja IV jaotis välja jätta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses sätestatakse kalapüügi majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed konventsiooniga hõlmatud alal ning seoses tuuni ja tuunilaadsete liikide varudega, tuuni ja tuunilaadseid liike püüdvate laevade püütud muude kalaliikidega ning samasse ökosüsteemi kuuluvate liikidega, keda mõjutab konventsiooniga hõlmatud kalavarude püük või kes sõltuvad konventsiooniga hõlmatud kalavarudest või on nendega seotud.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse liidu kalalaevade suhtes, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kalapüügiks konventsiooniga hõlmatud alal.

2.   Kui käesolevas määruses pole sätestatud teisiti, kohaldatakse seda nii, et see ei piira kehtivaid kalandussektori määrusi, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/2403 (10) ning nõukogu määrusi (EÜ) nr 1005/2008, (11) (EÜ) nr 1224/2009 (12) ja (EÜ) nr 1185/2003 (13).

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „konventsioon“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahel 1949. aastal sõlmitud konventsiooniga asutatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioon; |
| --- | --- |

1)

„konventsioon“ – Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahel 1949. aastal sõlmitud konventsiooniga asutatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsioon;

| 2) | „konventsiooni ala“ – geograafiline piirkond, mille suhtes kohaldatakse konventsiooni, nagu on kirjeldatud konventsiooni III artiklis; |
| --- | --- |

2)

„konventsiooni ala“ – geograafiline piirkond, mille suhtes kohaldatakse konventsiooni, nagu on kirjeldatud konventsiooni III artiklis;

| 3) | „IATTC liigid“ – tuun ja tuunilaadsed liigid ning muud sellised kalaliigid, mida tuuni ja tuunilaadseid liike püüdvad laevad konventsiooni alal püüavad; |
| --- | --- |

3)

„IATTC liigid“ – tuun ja tuunilaadsed liigid ning muud sellised kalaliigid, mida tuuni ja tuunilaadseid liike püüdvad laevad konventsiooni alal püüavad;

| 4) | „liidu kalalaev“ – liikmesriigi lipu all sõitev laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kalavarude ärieesmärgil kasutamiseks, kaasa arvatud abilaevad, kalatöötlemislaevad ja ümberlaadimislaevad ning kalandustoodete veoks seadmestatud transpordilaevad, välja arvatud konteinerilaevad; |
| --- | --- |

4)

„liidu kalalaev“ – liikmesriigi lipu all sõitev laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kalavarude ärieesmärgil kasutamiseks, kaasa arvatud abilaevad, kalatöötlemislaevad ja ümberlaadimislaevad ning kalandustoodete veoks seadmestatud transpordilaevad, välja arvatud konteinerilaevad;

| 5) | „konventsiooniosalised“ – konventsiooni osalised; |
| --- | --- |

5)

„konventsiooniosalised“ – konventsiooni osalised;

| 6) | „seinnoot“ – haardnoot, mille põhjaosa veetakse kokku kokkuveotrossiga, mis jookseb läbi alumise selise rõngaste jada, võimaldades võrku kokku tõmmata ja sulgeda; |
| --- | --- |

6)

„seinnoot“ – haardnoot, mille põhjaosa veetakse kokku kokkuveotrossiga, mis jookseb läbi alumise selise rõngaste jada, võimaldades võrku kokku tõmmata ja sulgeda;

| 7) | „troopikatuunid“ – suursilm-tuun, kulduim-tuun ja vööttuun; |
| --- | --- |

7)

„troopikatuunid“ – suursilm-tuun, kulduim-tuun ja vööttuun;

| 8) | „andmepoid“ – triivivad või ankurdatud ujukid, mida valitsusorganisatsioonid või tunnustatud teadusorganisatsioonid või -üksused kasutavad keskkonnaandmete elektrooniliseks kogumiseks ja mitte püügitegevuse toetamiseks ning millest on IATTC sekretariaadile teada antud; |
| --- | --- |

8)

„andmepoid“ – triivivad või ankurdatud ujukid, mida valitsusorganisatsioonid või tunnustatud teadusorganisatsioonid või -üksused kasutavad keskkonnaandmete elektrooniliseks kogumiseks ja mitte püügitegevuse toetamiseks ning millest on IATTC sekretariaadile teada antud;

| 9) | „peibutuspüügivahend“ – ankurdatud, triivivad, hõljuvad või veealused objektid, mida laevad kasutavad või jälgivad, sealhulgas raadio- või satelliitpoide kaudu, et meelitada seinnoodaga püügi eesmärgil ligi tuuni sihtliike; |
| --- | --- |

9)

„peibutuspüügivahend“ – ankurdatud, triivivad, hõljuvad või veealused objektid, mida laevad kasutavad või jälgivad, sealhulgas raadio- või satelliitpoide kaudu, et meelitada seinnoodaga püügi eesmärgil ligi tuuni sihtliike;

| 10) | andmepoide „mõjutamine“ – hõlmab muu hulgas poi ümbritsemist kalapüügivahenditega, laeva, kalapüügivahendite või laeva mis tahes osa sidumist või kinnitamist andmepoi külge või poi ankrunööri läbilõikamist; |
| --- | --- |

10)

andmepoide „mõjutamine“ – hõlmab muu hulgas poi ümbritsemist kalapüügivahenditega, laeva, kalapüügivahendite või laeva mis tahes osa sidumist või kinnitamist andmepoi külge või poi ankrunööri läbilõikamist;

| 11) | „käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga; |
| --- | --- |

11)

„käitaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga;

| 12) | „teaduslik nõuandekomitee“ – konventsiooni XI artikli alusel asutatud teaduslik nõuandekomitee; |
| --- | --- |

12)

„teaduslik nõuandekomitee“ – konventsiooni XI artikli alusel asutatud teaduslik nõuandekomitee;

| 13) | „ümberlaadimine“ – kõigi või osa laeval olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale; |
| --- | --- |

13)

„ümberlaadimine“ – kõigi või osa laeval olevate kalandustoodete laadimine teisele laevale;

| 14) | „piirkondlik laevade register“ – IATTC laevade register; |
| --- | --- |

14)

„piirkondlik laevade register“ – IATTC laevade register;

| 15) | „resolutsioon“ – siduvad meetmed, mille IATTC on võtnud vastu konventsiooni VII artikli kohaselt; |
| --- | --- |

15)

„resolutsioon“ – siduvad meetmed, mille IATTC on võtnud vastu konventsiooni VII artikli kohaselt;

| 16) | „IATTC ümberlaadimisdeklaratsiooni vorm“ – resolutsiooni C-12–07 lisas 2 esitatud dokument; |
| --- | --- |

16)

„IATTC ümberlaadimisdeklaratsiooni vorm“ – resolutsiooni C-12–07 lisas 2 esitatud dokument;

| 17) | „vaatleja“ – isik, kellele liikmesriik või konventsiooniosaline on andnud loa või tunnistuse, et jälgida ja seirata tegevust kalalaevade pardal ning koguda seal teavet; |
| --- | --- |

17)

„vaatleja“ – isik, kellele liikmesriik või konventsiooniosaline on andnud loa või tunnistuse, et jälgida ja seirata tegevust kalalaevade pardal ning koguda seal teavet;

| 18) | „õngejada“ – kalapüügivahend, mis koosneb õngeliinist, millele on vastavalt sihtliigile kinnitatud arvukalt õngekonkse eri pikkusega lipsude (jõhvnöörid) abil ja eri vahemaa tagant; |
| --- | --- |

18)

„õngejada“ – kalapüügivahend, mis koosneb õngeliinist, millele on vastavalt sihtliigile kinnitatud arvukalt õngekonkse eri pikkusega lipsude (jõhvnöörid) abil ja eri vahemaa tagant;

| 19) | „haipüüginöör“ – ujukinööri või otse ujukite külge kinnitatud üksikud nöörid, mida kasutatakse haide püügiks, nagu on näidatud resolutsiooni C-16–05 joonisel 1; |
| --- | --- |

19)

„haipüüginöör“ – ujukinööri või otse ujukite külge kinnitatud üksikud nöörid, mida kasutatakse haide püügiks, nagu on näidatud resolutsiooni C-16–05 joonisel 1;

| 20) | „suur rõngaskonks“ – konks, mille teravik asetseb konksu säärega risti, moodustades üldjuhul ringja või ovaalse kuju; seejuures pole konksu teravik konksu säärest enam kui 10 kraadi kõrvale suunatud; |
| --- | --- |

20)

„suur rõngaskonks“ – konks, mille teravik asetseb konksu säärega risti, moodustades üldjuhul ringja või ovaalse kuju; seejuures pole konksu teravik konksu säärest enam kui 10 kraadi kõrvale suunatud;

| 21) | „leping“ – rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping (AIDCP); |
| --- | --- |

21)

„leping“ – rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitlev leping (AIDCP);

| 22) | „pitseeritud hoiuruum“ – ruum laeva pardal, mis on ette nähtud kala külmutamiseks, säilitamiseks või ladustamiseks ning millele juurdepääs on suletud, et takistada ruumi kasutamist nimetatud eesmärkidel; |
| --- | --- |

22)

„pitseeritud hoiuruum“ – ruum laeva pardal, mis on ette nähtud kala külmutamiseks, säilitamiseks või ladustamiseks ning millele juurdepääs on suletud, et takistada ruumi kasutamist nimetatud eesmärkidel;

| 23) | „WCPFC“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon, mis on asutatud Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni alusel; (14) |
| --- | --- |

23)

„WCPFC“ – Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjon, mis on asutatud Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooni alusel; (14)

14

| 24) | „kattuv piirkond“ – piirkond, kus IATTC ja WCPFC geograafilised piirkonnad ja pädevused kattuvad. See on Vaikse ookeani piirkond, mis piirneb järgmiste joontega: 50°S paralleel selle ristumisest 150°W meridiaaniga kuni ristumiseni 130°W meridiaaniga ning 4°S paralleel selle ristumisest 150°W meridiaaniga kuni ristumisega 130°W meridiaaniga. |
| --- | --- |

24)

„kattuv piirkond“ – piirkond, kus IATTC ja WCPFC geograafilised piirkonnad ja pädevused kattuvad. See on Vaikse ookeani piirkond, mis piirneb järgmiste joontega: 50°S paralleel selle ristumisest 150°W meridiaaniga kuni ristumiseni 130°W meridiaaniga ning 4°S paralleel selle ristumisest 150°W meridiaaniga kuni ristumisega 130°W meridiaaniga.

II PEATÜKK

Kaitse- ja majandamismeetmed

Artikkel 4

Troopikatuune püüdvatele seinnoodalaevadele kehtestatud keeluajad

1.   Et kehtestada seinnoodalaevadele püügikeeluajad, peavad liikmesriigid:

| a) | teavitama komisjoni iga aasta 15. juuniks, kumba kahest keeluajast – 29. juulist kuni 8. oktoobrini või 9. novembrist kuni 19. jaanuarini – nende laevade suhtes kohaldatakse. Komisjon teavitab IATTC sekretariaati kohaldatavast keeluajast iga aasta 15. juuliks; |
| --- | --- |

a)

teavitama komisjoni iga aasta 15. juuniks, kumba kahest keeluajast – 29. juulist kuni 8. oktoobrini või 9. novembrist kuni 19. jaanuarini – nende laevade suhtes kohaldatakse. Komisjon teavitab IATTC sekretariaati kohaldatavast keeluajast iga aasta 15. juuliks;

| b) | teavitama oma tuunitööstuse kõiki huvitatud isikuid keeluajast; |
| --- | --- |

b)

teavitama oma tuunitööstuse kõiki huvitatud isikuid keeluajast;

| c) | teavitama komisjoni iga aasta 15. juuniks, et nimetatud meetmed on võetud; |
| --- | --- |

c)

teavitama komisjoni iga aasta 15. juuniks, et nimetatud meetmed on võetud;

| d) | tagama, et kogu keeluajal ei tegele ükski nende lipu all sõitev seinnoodalaev püügiga konventsiooni alal. |
| --- | --- |

d)

tagama, et kogu keeluajal ei tegele ükski nende lipu all sõitev seinnoodalaev püügiga konventsiooni alal.

2.   Kui liidu kalalaevaga ei ole võimalik väljaspool lõike 1 punktis a osutatud kohaldatavat keeluaega merele minna sellise vääramatu jõu tõttu, mis seisneb kalalaeva vähemalt 75 järjestikuse päeva pikkuses meresõidukõlbmatuses, mille on püügioperatsiooni käigus põhjustanud mehaaniline rike või konstruktsioonikahjustus, tulekahju või plahvatus, võib liikmesriik saata komisjonile taotluse keeluajast vabastamiseks koos tõenditega, mis on vajalikud näitamaks, et laevaga ei mindud merele vääramatu jõu tõttu. See taotlus tuleb saata komisjonile hiljemalt kaks nädalat pärast vääramatu jõu põhjustanud olukorra lõppemist. Komisjon hindab taotlust ja edastab selle vajaduse korral IATTC sekretariaadile, et IATTC selle läbi vaataks, hiljemalt üks kuu pärast vääramatu jõu põhjustanud olukorra lõppemist.

3.   Kui komisjon teavitab liikmesriiki IATTC heakskiidust lõikes 2 osutatud taotlusele, kehtib järgmine:

| a) | kui laev pole vääramatu jõu põhjustanud olukorra tekkimise aastal veel keeluaega järginud, järgib laev 40 järjestikuse päeva pikkust vähendatud keeluaega ühe keeluaja puhul selle aasta kahest keeluajast, selle asemel, et järgida lõike 1 punktis a sätestatud täielikku keeluaega, ning komisjon teavitab IATTC sekretariaati viivitamata valitud keeluajast või |
| --- | --- |

a)

kui laev pole vääramatu jõu põhjustanud olukorra tekkimise aastal veel keeluaega järginud, järgib laev 40 järjestikuse päeva pikkust vähendatud keeluaega ühe keeluaja puhul selle aasta kahest keeluajast, selle asemel, et järgida lõike 1 punktis a sätestatud täielikku keeluaega, ning komisjon teavitab IATTC sekretariaati viivitamata valitud keeluajast või

| b) | kui laev on juba vääramatu jõu põhjustanud olukorra tekkimise aastal keeluaega järginud, järgib laev 40 järjestikuse päeva pikkust vähendatud keeluaega järgneva aasta ühe keeluaja puhul kahest, millest teavitatakse komisjoni hiljemalt 15. juulil samal aastal. |
| --- | --- |

b)

kui laev on juba vääramatu jõu põhjustanud olukorra tekkimise aastal keeluaega järginud, järgib laev 40 järjestikuse päeva pikkust vähendatud keeluaega järgneva aasta ühe keeluaja puhul kahest, millest teavitatakse komisjoni hiljemalt 15. juulil samal aastal.

4.   Iga laeva pardal, mille suhtes kohaldatakse lõikes 3 ette nähtud erandit, peab olema volitatud vaatleja.

5.   Lisaks lõikes 1 osutatud keeluajale on troopikatuunide püügipiirkond, mis asub punktidega 96° ja 110°W ning 4°N ja 3°S piirneval alal, iga aasta 9. oktoobrist kuni 8. novembrini kalapüügiks suletud.

Artikkel 5

Andmepoide lähedal püüdmise keeld

1.   Laeva kapten peab tagama, et tema laev ei mõjuta konventsiooni alal asuvaid andmepoisid.

2.   Konventsiooni alal on keelatud kasutada kalapüügivahendeid ühe meremiili ulatuses ankurdatud andmepoist.

3.   Andmepoi pardale võtmine on keelatud, välja arvatud juhul, kui selle poi eest vastutav liikmesriik, konventsiooniosaline või omanik seda konkreetselt lubab või nõuab.

4.   Kui kalapüügivahendid takerduvad andmepoi külge, tuleb takerdunud kalapüügivahendid eemaldada, kahjustades andmepoid võimalikult vähe.

5.   Teadusuuringute programmide raames, millest on IATTC-le ametlikult teada antud, võivad liidu kalalaevad tegutseda ühe meremiili ulatuses andmepoist, kui laev ei mõjuta andmepoid ega kasuta kalapüügivahendeid, nagu on sätestatud lõigetes 1 ja 2.

Artikkel 6

Peibutuspüügivahendid

1.   Peibutuspüügivahendite aktiveerimine on lubatud üksnes liidu seinnoodalaevade pardal.

2.   Peibutuspüügivahend loetakse aktiivseks, kui see on merel kasutusele võetud, hakkab edastama oma asukoha kohta teavet ja seda jälgib laev, selle omanik või selle käitaja.

3.   Liidu kalalaevad esitavad komisjonile päevade kaupa teabe kõigi aktiivsete peibutuspüügivahendite kohta; aruanded esitatakse vähemalt 60 päevaste ajavahemike järel, aga nii, et aruannete vahele ei jää rohkem kui 90 päeva. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

4.   Liidu kalalaevade käitajad koguvad teavet peibutuspüügivahenditega seotud kõigi mõjutusjuhtude kohta ja esitavad selle liikmesriikidele. Iga mõjutusjuhu kohta registreeritakse järgmine teave:

| a) | peibutuspüügivahendi asukoht; |
| --- | --- |

a)

peibutuspüügivahendi asukoht;

| b) | peibutuspüügivahendi kasutamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

b)

peibutuspüügivahendi kasutamise kuupäev ja kellaaeg;

| c) | IATTC peibutuspüügivahendi tunnus (st peibutuspüügivahendi tunnusmärk või paakpoi tunnus, poi tüüp või mis tahes teave, mis võimaldab omanikku identifitseerida); |
| --- | --- |

c)

IATTC peibutuspüügivahendi tunnus (st peibutuspüügivahendi tunnusmärk või paakpoi tunnus, poi tüüp või mis tahes teave, mis võimaldab omanikku identifitseerida);

| d) | peibutuspüügivahendi tüüp (nt ankurdatud peibutuspüügivahend, triiviv looduslik peibutuspüügivahend, triiviv tehispeibutuspüügivahend); |
| --- | --- |

d)

peibutuspüügivahendi tüüp (nt ankurdatud peibutuspüügivahend, triiviv looduslik peibutuspüügivahend, triiviv tehispeibutuspüügivahend);

| e) | peibutuspüügivahendi konstruktsiooniomadused (ujuva osa ja veealuse rippuva elemendi mõõtmed ja materjal); |
| --- | --- |

e)

peibutuspüügivahendi konstruktsiooniomadused (ujuva osa ja veealuse rippuva elemendi mõõtmed ja materjal);

| f) | tegevuse liik (loomus, vettelaskmine, haalamine, pardale tõstmine, kadumine, elektroonikaseadmete kasutamine jne); |
| --- | --- |

f)

tegevuse liik (loomus, vettelaskmine, haalamine, pardale tõstmine, kadumine, elektroonikaseadmete kasutamine jne);

| g) | kui tegevuse liik on loomus, siis püütud kogus saagi ja kaaspüügi kohta, ning |
| --- | --- |

g)

kui tegevuse liik on loomus, siis püütud kogus saagi ja kaaspüügi kohta, ning

| h) | mis tahes seotud poi või positsioneerimisseadme omadused (positsioneerimissüsteem, hüdrolokaatori olemasolu jne). |
| --- | --- |

h)

mis tahes seotud poi või positsioneerimisseadme omadused (positsioneerimissüsteem, hüdrolokaatori olemasolu jne).

5.   Eelneva kalendriaasta kohta kogutud teabe esitavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 75 päeva enne teadusliku nõuandekomitee igat korrapärast koosolekut. Komisjon saadab selle teabe edasi IATTCi sekretariaadile hiljemalt 60 päeva enne teadusliku nõuandekomitee koosolekut.

6.   Peibutuspüügivahendite identifitseerimine, konstruktsioon ja kasutamine liidu kalalaevade poolt peab olema kooskõlas resolutsiooni C-19–01 I ja II lisaga.

Artikkel 7

Ümberlaadimine sadamas

Kõigi IATTC liikide ümberlaadimine konventsiooni alal peab toimuma sadamas.

III PEATÜKK

Mereliikide kaitse

1. Jagu

Varilõpuseste liigid

Artikkel 8

Pikkuim-hallhaid

1.   Keelatud on pardal hoida, ümber laadida, lossida, säilitada, müüa või müügiks pakkuda pikkuim-hallhaide (Carcharhinus longimanus) osasid või rümpasid.

2.   Laeva kõrvale toodud pikkuim-hallhaid tuleb võimaluse korral viivitamata ja kahjustusteta vabastada.

3.   Liikmesriigid peavad muu hulgas vaatlusprogrammide kaudu registreerima tagasi heidetud ja vabastatud pikkuim-hallhaide arvu ning nende seisundi (surnud või elus), sealhulgas lõike 2 kohaselt vabastatud haide puhul.

Artikkel 9

Merisarviklased

1.   Keelatud on pardal hoida, ümber laadida, lossida, säilitada, müüa või müügiks pakkuda konventsiooni alal püütud merisarviklaste (sealhulgas hiid-sarvikraid ja merisarvikud) osasid või rümpasid.

2.   Kui merisarviklased püütakse ja külmutatakse tahtmatult osana seinnoodalaeva tegevusest, peab laev lossimiskohas loovutama terve merisarviklase vastutavatele asutustele. Sel viisil loovutatud merisarviklasi ei tohi müüa ega vahetada, aga need võib annetada kodumajapidamistele inimtoiduks.

3.   Tahtmatult püütud merisarviklased tuleb võimaluse korral viivitamata ja kahjustusteta vabastada kohe, kui neid võrgus, konksu küljes või tekil märgatakse. Vabastamine peab toimuma IATTC resolutsiooni C-15–04 lisas 1 esitatud suunistes kirjeldatud viisil, millega tekitatakse püütud merisarviklastele võimalikult vähe kahju, seadmata samas ohtu inimesi.

4.   Liikmesriigid peavad muu hulgas vaatlusprogrammide kaudu registreerima tagasi heidetud ja vabastatud merisarviklaste arvu ning nende seisundi (surnud või elus), sealhulgas lõike 2 kohaselt loovutatud merisarviklaste puhul.

Artikkel 10

Siidhallhaid

1.   Keelatud on pardal hoida, ümber laadida, lossida, säilitada, müüa või müügiks pakkuda konventsiooni alal seinnoodalaevadega püütud siidhallhaide (Carcharhinus falciformis) osasid või rümpasid.

2.   Kui siidhallhaid püütakse ja külmutatakse tahtmatult osana seinnoodalaeva tegevusest ja kui ametiasutused on kohal lossimiskohas, loovutatakse siidhallhai neile tervikuna. Kui ametiasutused ei ole kättesaadavad, ei tohi tervikuna loovutatavat siidhallhaid müüa ega vahetada, aga selle võib annetada koduseks inimtoiduks. Sel viisil loovutatud siidhallhaidest tuleb teatada IATTC sekretariaadile.

3.   Õngejadalaevad, mis püüavad haisid kaaspüügina, peavad piirama siidhallhaide kaaspüügi kaalu alusel maksimaalselt 20 %ga kogupüügist püügireisi kohta.

4.   Liidu kalalaevad ei tohi püügiga tegeleda IATTC kindlaks määratud siidhallhaide poegimisaladel.

Artikkel 11

Vaalhaid

1.   Liidu kalalaevadel on keelatud asetada seinnoota ümber tuuniparve, milles on elus vaalhai (Rhincodon typus), kui seda looma on märgatud enne võrgu vettelaskmist.

2.   Kui vaalhai püütakse tahtmatult seinnoota, peab laeva kapten:

| a) | tagama, et looma ohutuks vabastamiseks võetakse kõik mõistlikud meetmed, ning |
| --- | --- |

a)

tagama, et looma ohutuks vabastamiseks võetakse kõik mõistlikud meetmed, ning

| b) | teatama juhtumist liikmesriigile, esitades asjaomaste isendite arvu, üksikasjad selle kohta, kuidas ja miks loom noota sattus, kus juhtum aset leidis, milliseid meetmeid võeti ohutu vabastamise tagamiseks ning milline hinnang anti looma(de) seisundile vabastamise ajal (sealhulgas kas mõni loom vabastati elusalt, aga suri hiljem). |
| --- | --- |

b)

teatama juhtumist liikmesriigile, esitades asjaomaste isendite arvu, üksikasjad selle kohta, kuidas ja miks loom noota sattus, kus juhtum aset leidis, milliseid meetmeid võeti ohutu vabastamise tagamiseks ning milline hinnang anti looma(de) seisundile vabastamise ajal (sealhulgas kas mõni loom vabastati elusalt, aga suri hiljem).

3.   Vaalhaisid ei tohi seinnoodast välja vedada.

Artikkel 12

Haide ohutu vabastamine seinnoodalaevadelt

1.   Liidu kalalaevad peavad (elusad või surnud) haid, mida pardale ei jäeta, võimaluse korral viivitamata ja kahjustusteta vabastama kohe, kui neid võrgus või tekil märgatakse, seadmata seejuures ohtu inimesi.

2.   Kui seinnoodalaeva püütud hai on elus ja seda pardale ei jäeta, tuleb hai vabastada, kasutades järgmisi menetlusi või sama tõhusaid meetmeid:

| a) | haid vabastatakse võrgust, lastes nad kahvast otse ookeani; |
| --- | --- |

a)

haid vabastatakse võrgust, lastes nad kahvast otse ookeani;

| b) | haid, keda ei ole võimalik enne nende tekile tõstmist vabastada ilma inimesi ohtu seadmata,lastakse vette tagasi võimalikult kiiresti, kasutades rampi, mis viib tekilt avauseni laeva küljel, või avariiluuke, ning |
| --- | --- |

b)

haid, keda ei ole võimalik enne nende tekile tõstmist vabastada ilma inimesi ohtu seadmata,lastakse vette tagasi võimalikult kiiresti, kasutades rampi, mis viib tekilt avauseni laeva küljel, või avariiluuke, ning

| c) | kui rampe ega avariiluuke ei ole, tõstetakse haid võimaluse korral vette tropi või lastivõrguga, kasutades kraanat või sarnast seadet. |
| --- | --- |

c)

kui rampe ega avariiluuke ei ole, tõstetakse haid võimaluse korral vette tropi või lastivõrguga, kasutades kraanat või sarnast seadet.

Haide käitlemisel on keelatud kasutada kongitsaid, konksusid või sarnaseid vahendeid. Haisid ei tohi tõsta peast, sabast, lõpustest ega hingatsitest ega kasutades hai keha ümber või läbi hai keha viidud sidumistraati; samuti ei tohi haide kehadesse teha auke (nt et viia hai tõstmiseks läbi tross).

Artikkel 13

Õngejadalaevade suhtes kohaldatav haipüüginööride kasutamise keeld

Liidu õngejadalaevad ei tohi kasutada haipüüginööre.

Artikkel 14

Andmete kogumine hailiikide kohta

1.   Liidu kalalaevade kaptenid koguvad püügiandmeid siidhallhaide ja vasarhaide kohta ning esitavad need liikmesriikidele, kes esitavad need andmed iga aasta 31. märtsiks komisjonile. Komisjon edastab need andmed IATTC sekretariaadile.

2.   Liidu kalalaevadel viibivad vaatlejad registreerivad püütud ja vabastatud siidhallhaide ja vasarhaide arvu ja seisundi (surnud või elus).

2. Jagu

Muud liigid

Artikkel 15

Merelinnud

1.   Õngejadalaevad, mis kasutavad hüdraulilisi, mehaanilisi või elektrilisi süsteeme ja püüavad konventsiooniga hõlmatud liike alal põhja pool 23°N paralleelist ja lõuna pool 30°S paralleelist ning alal, mis piirneb rannikuga 2°N paralleelil, lääne suunas punktidega 2°N kuni 95°W, lõuna suunas punktidega 15°S kuni 95°W, ida suunas punktidega 15°S kuni 85°W ning lõuna suunas 30°S paralleeliga, peavad kohaldama vähemalt kahte käesoleva määruse lisa tabelis esitatud leevendusmeetmetest, sealhulgas vähemalt ühte veerust A. Laevad ei tohi kasutada sama meedet veergudest A ja B.

2.   Olenemata lõikest 1 tohib õngejada sisselaskmist laeva küljelt koos linnutõkkekardinate ja raskustega jadaõnge lipsudega kasutada üksnes alal põhja pool 23°N paralleelist, kuni teadusuuringutega tehakse kindlaks selle meetme kasulikkus 30°S paralleelist lõuna pool asuvates vetes. Veerus A nimetatud õngejada sisselaskmist laeva küljelt koos linnutõkkekardinate ja raskustega jadaõnge lipsude kasutamisega käsitatakse kahe leevendusmeetmena.

3.   Kui nii veerust A kui ka veerust B valitakse linnutõrjeliin, käsitatakse seda kahe (st topelt) linnutõrjeliini samaaegse kasutamisena.

Artikkel 16

Merikilpkonnad

1.   Liidu kalalaevad peavad võimaluse korral viivitamata ja kahjustusteta vabastama kõik merikilpkonnad, seadmata ohtu inimesi. Samuti tuleb tagada, et vähemalt üks liidu kalalaeva meeskonna liige on saanud merikilpkonnade käitlemise ja vabastamise alal väljaõppe, et parandada merikilpkonnade ellujäämise võimalusi pärast vabastamist.

2.   Liikmesriigid jätkavad osalemist teadusuuringutes, mille eesmärk on teha kindlaks tehnikad merikilpkonnade kaaspüügi vähendamiseks kõigi Vaikse ookeani idaosas kasutatavate kalapüügivahendite puhul, ning selliste teadusuuringute edendamist.

3.   Seinnoodalaeva kapten

| a) | väldib võimaluse korral merikilpkonnade seinnoota sattumist ning tagab pardal ohutute vahendite olemasolu merikilpkonnade vabastamiseks, kasutab neid vajaduse korral ja võtab kõik mõistlikud meetmed merikilpkonna ohutuks vabastamiseks, kui merikilpkonna seinnoodas märgatakse; |
| --- | --- |

a)

väldib võimaluse korral merikilpkonnade seinnoota sattumist ning tagab pardal ohutute vahendite olemasolu merikilpkonnade vabastamiseks, kasutab neid vajaduse korral ja võtab kõik mõistlikud meetmed merikilpkonna ohutuks vabastamiseks, kui merikilpkonna seinnoodas märgatakse;

| b) | võtab vajalikud meetmed jälgimaks, et peibutuspüügivahenditesse pole merikilpkonni takerdunud, ning tagab kõigi takerdunud merikilpkonnade vabastamise; |
| --- | --- |

b)

võtab vajalikud meetmed jälgimaks, et peibutuspüügivahenditesse pole merikilpkonni takerdunud, ning tagab kõigi takerdunud merikilpkonnade vabastamise;

| c) | registreerib kõik seinnoodaga püügi käigus aset leidnud juhtumid, mis on seotud merikilpkonnadega, ning esitab selle teabe riigi ametiasutustele. |
| --- | --- |

c)

registreerib kõik seinnoodaga püügi käigus aset leidnud juhtumid, mis on seotud merikilpkonnadega, ning esitab selle teabe riigi ametiasutustele.

4.   Õngejadalaeva kapten

| a) | tagab, et pardal on vajalikud vahendid juhuslikult püütud merikilpkonnade viivitamatuks vabastamiseks (nt konksuvabastid, õngeliinilõikurid ja kahvad), ning kasutab neid vajaduse korral; |
| --- | --- |

a)

tagab, et pardal on vajalikud vahendid juhuslikult püütud merikilpkonnade viivitamatuks vabastamiseks (nt konksuvabastid, õngeliinilõikurid ja kahvad), ning kasutab neid vajaduse korral;

| b) | kui enamik õngekonksusid on madalamas vees kui 100 meetrit, rakendab ühte kahest järgnevast leevendusmeetmest: suured rõngaskonksud või üksnes merikogerlaste kasutamine söödana; |
| --- | --- |

b)

kui enamik õngekonksusid on madalamas vees kui 100 meetrit, rakendab ühte kahest järgnevast leevendusmeetmest: suured rõngaskonksud või üksnes merikogerlaste kasutamine söödana;

| c) | teatab kõigist juhtumitest riigi ametiasutustele. |
| --- | --- |

c)

teatab kõigist juhtumitest riigi ametiasutustele.

5.   Liikmesriigid peavad toetama teadus- ja arendustegevust peibutuspüügivahendite kohandatud konstruktsiooni valdkonnas, et vähendada merikilpkonnade takerdumist, ning võtma meetmeid, et soodustada sellisel vähendamisel tõhusaks osutunud konstruktsioonide kasutamist.

Artikkel 17

Delfiinide kaitse

Konventsiooni alal on kulduim-tuuni püük delfiiniparvi või -rühmi ümbritseva seinnoodaga lubatud ainult liidu kalalaevadele, mis tegutsevad lepingus sätestatud tingimuste kohaselt ning millele on määratud delfiinide hukulimiit.

IV PEATÜKK

Teadusvaatlejad

Artikkel 18

Teadusvaatlejad õngejadalaevadel

1.   Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatel õngejadadega laevadel oleks pardal teadusvaatleja, et katta vähemalt 5 % püügikoormusest üle 20-meetrise kogupikkusega laevadel.

2.   Teadusvaatlejad registreerivad sihtliiki kuuluvate kalade püügi, liigilise koosseisu ja muu kättesaadava bioloogilise teabe, samuti juhtumid seoses mittesihtliikidega, nagu merikilpkonnad, merelinnud ja haid.

3.   Liidu kalalaevadel viibivad teadusvaatlejad esitavad liikmesriigi ametiasutustele aruande nimetatud tähelepanekute kohta hiljemalt 15 päeva pärast iga püügireisi lõppu. See aruanne tuleb saata komisjonile vastavalt artikli 25 lõikele 5.

Artikkel 19

Teadusvaatlejate ohutus merel

1.   Käesoleva artikli sätted ei piira vaatlejate ja kalalaevade kaptenite kohustusi, mis on esitatud lepingu II lisas.

2.   Laeva kapten

| a) | võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et vaatlejad saavad täita oma tööülesandeid pädevalt ja ohutult; |
| --- | --- |

a)

võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et vaatlejad saavad täita oma tööülesandeid pädevalt ja ohutult;

| b) | püüab tagada, et vaatlejad vahetavad ülesannete vahel laevu; |
| --- | --- |

b)

püüab tagada, et vaatlejad vahetavad ülesannete vahel laevu;

| c) | tagab, et laev, mille pardal vaatleja viibib, pakub vaatlejale sobivaid ööbimis- ja toitlustustingimusi, mis on võimaluse korral laeva juhtkonna omadega samaväärsed; |
| --- | --- |

c)

tagab, et laev, mille pardal vaatleja viibib, pakub vaatlejale sobivaid ööbimis- ja toitlustustingimusi, mis on võimaluse korral laeva juhtkonna omadega samaväärsed;

| d) | tagab, et vaatlejatega tehakse vajalikku koostööd, et nad saaksid täita oma tööülesandeid ohutult, sealhulgas tagab vajaduse korral juurdepääsu pardal hoitavale saagile ja saagile, mis kavatsetakse vette tagasi lasta. |
| --- | --- |

d)

tagab, et vaatlejatega tehakse vajalikku koostööd, et nad saaksid täita oma tööülesandeid ohutult, sealhulgas tagab vajaduse korral juurdepääsu pardal hoitavale saagile ja saagile, mis kavatsetakse vette tagasi lasta.

3.   Liikmesriigid võtavad meetmeid, et tagada vaatlejate ja laevapere ohutus vastavalt IATTC resolutsioonile C-11–08 vaatlejate ohutuse parandamise kohta merel ning vastavalt asjakohastele liidu ja rahvusvahelistele tööstandarditele, eelkõige nõukogu direktiivile 89/391/EMÜ; (15) nõukogu direktiivile (EL) 2017/159, (16) Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsioonile (nr 188) ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2019. aasta vägivalla ja ahistamise vastu võitlemise konventsioonile (nr 190).

4.   Liikmesriigid tagavad, et vaatlejad vastavad lepingu II lisas esitatud kvalifikatsioonikriteeriumidele.

5.   Kui vaatleja sureb, jääb kadunuks või on eeldatavalt üle parda kukkunud, peab laeva kapten

| a) | tagama, et liidu kalalaev lõpetab viivitamata kõik püügioperatsioonid; |
| --- | --- |

a)

tagama, et liidu kalalaev lõpetab viivitamata kõik püügioperatsioonid;

| b) | tagama, et liidu kalalaev alustab viivitamata otsingu- ja päästeoperatsiooni, kui vaatleja on jäänud kadunuks või eeldatavalt üle parda kukkunud, ning otsib vähemalt 72 tundi, kui lipuliikmesriik ei anna korraldust otsinguid jätkata; |
| --- | --- |

b)

tagama, et liidu kalalaev alustab viivitamata otsingu- ja päästeoperatsiooni, kui vaatleja on jäänud kadunuks või eeldatavalt üle parda kukkunud, ning otsib vähemalt 72 tundi, kui lipuliikmesriik ei anna korraldust otsinguid jätkata;

| c) | teavitama viivitamata lipuliikmesriiki ja vaatleja lähetanud organisatsiooni; |
| --- | --- |

c)

teavitama viivitamata lipuliikmesriiki ja vaatleja lähetanud organisatsiooni;

| d) | hoiatama viivitamata läheduses viibivaid laevu, kasutades kõiki kättesaadavaid sidevahendeid; |
| --- | --- |

d)

hoiatama viivitamata läheduses viibivaid laevu, kasutades kõiki kättesaadavaid sidevahendeid;

| e) | tegema täielikku koostööd otsingu- ja päästeoperatsiooni käigus ning pärast otsingu- ja päästeoperatsiooni lõppu ning pöörduma edasiseks uurimiseks lähimasse sadamasse, nagu lipuliikmesriik ja vaatleja lähetanud organisatsioon on kokku leppinud; |
| --- | --- |

e)

tegema täielikku koostööd otsingu- ja päästeoperatsiooni käigus ning pärast otsingu- ja päästeoperatsiooni lõppu ning pöörduma edasiseks uurimiseks lähimasse sadamasse, nagu lipuliikmesriik ja vaatleja lähetanud organisatsioon on kokku leppinud;

| f) | esitama vaatleja lähetanud organisatsioonile ja lipuliikmesriigi ametiasutustele juhtumit käsitleva aruande ning |
| --- | --- |

f)

esitama vaatleja lähetanud organisatsioonile ja lipuliikmesriigi ametiasutustele juhtumit käsitleva aruande ning

| g) | tegema täielikku koostööd juhtumi ametlike uurimiste käigus ning säilitama kõik võimalikud tõendid ning surnud või kadunuks jäänud vaatleja isiklikud esemed ja eluruumide seisukorra. |
| --- | --- |

g)

tegema täielikku koostööd juhtumi ametlike uurimiste käigus ning säilitama kõik võimalikud tõendid ning surnud või kadunuks jäänud vaatleja isiklikud esemed ja eluruumide seisukorra.

6.   Kui vaatleja sureb, peab laeva kapten võimaluste piires tagama, et surnukeha säiliks hästi lahkamise ja uurimise eesmärgil.

7.   Kui vaatleja on raskelt haige või saanud raske vigastuse, mis seab ohtu tema elu või pikaajalise tervise ja ohutuse, peab laeva kapten

| a) | tagama, et liidu kalalaev lõpetab viivitamata püügioperatsioonid; |
| --- | --- |

a)

tagama, et liidu kalalaev lõpetab viivitamata püügioperatsioonid;

| b) | teavitama viivitamata lipuliikmesriiki ja vaatleja lähetanud organisatsiooni; |
| --- | --- |

b)

teavitama viivitamata lipuliikmesriiki ja vaatleja lähetanud organisatsiooni;

| c) | võtma kõik mõistlikud meetmed, et vaatleja eest hoolitseda ning pakkuma laeva pardal kättesaadavat ja võimalikku ravi ning küsima vajaduse korral meditsiinilist nõu väljastpoolt; |
| --- | --- |

c)

võtma kõik mõistlikud meetmed, et vaatleja eest hoolitseda ning pakkuma laeva pardal kättesaadavat ja võimalikku ravi ning küsima vajaduse korral meditsiinilist nõu väljastpoolt;

| d) | kui vaatleja lähetanud organisatsioon annab selleks korralduse, juhul kui lipuliikmesriik pole juba seda korraldust andnud, siis hõlbustama vastavalt lipuliikmesriigi või vaatleja lähetanud organisatsiooni juhistele vaatleja võimalikult kiiret pardalt lahkumist ja transporti raviasutusse, kus on võimalik tagada vajalik hooldus, ning |
| --- | --- |

d)

kui vaatleja lähetanud organisatsioon annab selleks korralduse, juhul kui lipuliikmesriik pole juba seda korraldust andnud, siis hõlbustama vastavalt lipuliikmesriigi või vaatleja lähetanud organisatsiooni juhistele vaatleja võimalikult kiiret pardalt lahkumist ja transporti raviasutusse, kus on võimalik tagada vajalik hooldus, ning

| e) | tegema täielikku koostööd ametliku uurimise käigus haiguse või vigastuse põhjuse kohta. |
| --- | --- |

e)

tegema täielikku koostööd ametliku uurimise käigus haiguse või vigastuse põhjuse kohta.

8.   Ilma et see piiraks laeva kapteni suhtes vastavalt lõigetele 5–7 kohaldatavaid kohustusi, peab lipuliikmesriik tagama, et asjakohast merepääste koordinatsioonikeskust, vaatleja lähetanud organisatsiooni ja IATTC sekretariaati teavitatakse viivitamata ning et neile esitatakse aruanne võetud meetmete kohta.

9.   Kui on piisavalt alust arvata, et vaatlejat on rünnatud, hirmutatud, ähvardatud või ahistatud nii, et tema tervis või ohutus on ohus, ning vaatleja või vaatleja lähetanud organisatsioon taotleb lipuliikmesriigilt vaatleja eemaldamist liidu kalalaeva pardalt, peab laeva kapten

| a) | võtma viivitamata meetmeid vaatleja ohutuse säilitamiseks ning olukorra leevendamiseks ja lahendamiseks pardal; |
| --- | --- |

a)

võtma viivitamata meetmeid vaatleja ohutuse säilitamiseks ning olukorra leevendamiseks ja lahendamiseks pardal;

| b) | teavitama viivitamata lipuliikmesriiki ja vaatleja lähetanud organisatsiooni olukorrast, sealhulgas vaatleja seisundist ja asukohast; |
| --- | --- |

b)

teavitama viivitamata lipuliikmesriiki ja vaatleja lähetanud organisatsiooni olukorrast, sealhulgas vaatleja seisundist ja asukohast;

| c) | hõlbustama vaatleja ohutut pardalt lahkumist lipuliikmesriigi ja vaatleja lähetanud organisatsiooni kokku lepitud viisil ja kohas, mis võimaldab juurdepääsu vajalikule arstiabile, ning |
| --- | --- |

c)

hõlbustama vaatleja ohutut pardalt lahkumist lipuliikmesriigi ja vaatleja lähetanud organisatsiooni kokku lepitud viisil ja kohas, mis võimaldab juurdepääsu vajalikule arstiabile, ning

| d) | tegema täielikku koostööd juhtumi kohta algatatud ametlikus uurimises. |
| --- | --- |

d)

tegema täielikku koostööd juhtumi kohta algatatud ametlikus uurimises.

10.   Kui on piisavalt alust arvata, et vaatlejat on rünnatud, hirmutatud, ähvardatud või ahistatud nii, et tema tervis või ohutus on ohus, aga vaatleja ega vaatleja lähetanud organisatsioon ei taotle vaatleja eemaldamist kalalaeva pardalt, peab laeva kapten

| a) | võtma meetmeid vaatleja ohutuse säilitamiseks ning olukorra võimalikult kiireks leevendamiseks ja lahendamiseks pardal; |
| --- | --- |

a)

võtma meetmeid vaatleja ohutuse säilitamiseks ning olukorra võimalikult kiireks leevendamiseks ja lahendamiseks pardal;

| b) | viivitamata teavitama olukorrast lipuliikmesriiki ja vaatleja lähetanud organisatsiooni ning |
| --- | --- |

b)

viivitamata teavitama olukorrast lipuliikmesriiki ja vaatleja lähetanud organisatsiooni ning

| c) | tegema täielikku koostööd juhtumi kohta algatatud ametlikus uurimises. |
| --- | --- |

c)

tegema täielikku koostööd juhtumi kohta algatatud ametlikus uurimises.

11.   Kui vaatleja lähetanud organisatsioon tuvastab pärast vaatleja kalalaeva pardalt lahkumist näiteks vaatleja küsitlemise käigus võimaliku juhtumi, mis on seotud vaatleja ründamise või ahistamisega kalalaeva pardal, teavitab vaatleja lähetanud organisatsioon kirjalikult lipuliikmesriiki ja IATTC sekretariaati.

12.   Lõike 10 punktis b osutatud teate saamise korral teeb lipuliikmesriik järgmist:

| a) | uurib juhtumit vaatleja lähetanud organisatsiooni esitatud teabe põhjal, koostab selle alusel juhtumiaruande ja võtab uurimise tulemuste põhjal asjakohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

a)

uurib juhtumit vaatleja lähetanud organisatsiooni esitatud teabe põhjal, koostab selle alusel juhtumiaruande ja võtab uurimise tulemuste põhjal asjakohaseid meetmeid;

| b) | teeb vaatleja lähetanud organisatsiooni korraldatava ametliku uurimise käigus täielikku koostööd, sealhulgas esitab vaatleja lähetanud organisatsioonile ja asjakohastele ametiasutustele enda uurimise põhjal koostatud juhtumiaruande, ning |
| --- | --- |

b)

teeb vaatleja lähetanud organisatsiooni korraldatava ametliku uurimise käigus täielikku koostööd, sealhulgas esitab vaatleja lähetanud organisatsioonile ja asjakohastele ametiasutustele enda uurimise põhjal koostatud juhtumiaruande, ning

| c) | teavitab vaatleja lähetanud organisatsiooni ja IATTC-d oma uurimise tulemustest ja võetud meetmetest. |
| --- | --- |

c)

teavitab vaatleja lähetanud organisatsiooni ja IATTC-d oma uurimise tulemustest ja võetud meetmetest.

13.   Vaatlejaid lähetavad riiklikud organisatsioonid

| a) | teavitavad viivitamata lipuliikmesriiki, kui vaatleja on oma tööülesannete täitmise käigus surnud, kadunuks jäänud või eeldavalt üle parda kukkunud; |
| --- | --- |

a)

teavitavad viivitamata lipuliikmesriiki, kui vaatleja on oma tööülesannete täitmise käigus surnud, kadunuks jäänud või eeldavalt üle parda kukkunud;

| b) | teevad täielikku koostööd otsingu- ja päästeoperatsioonide käigus; |
| --- | --- |

b)

teevad täielikku koostööd otsingu- ja päästeoperatsioonide käigus;

| c) | teevad täielikku koostööd vaatlejaga seotud juhtumi kohta algatatud ametlikus uurimises; |
| --- | --- |

c)

teevad täielikku koostööd vaatlejaga seotud juhtumi kohta algatatud ametlikus uurimises;

| d) | hõlbustavad vaatleja võimalikult kiiret pardalt lahkumist ja asendamist olukorras, mis on seotud vaatleja raske haiguse või vigastusega; |
| --- | --- |

d)

hõlbustavad vaatleja võimalikult kiiret pardalt lahkumist ja asendamist olukorras, mis on seotud vaatleja raske haiguse või vigastusega;

| e) | hõlbustavad vaatleja võimalikult kiiret pardalt lahkumist olukorras, mis on seotud vaatleja ründamise, hirmutamise, ähvardamise või ahistamisega, mille tulemusel vaatleja soovib laeva pardalt lahkuda, ning |
| --- | --- |

e)

hõlbustavad vaatleja võimalikult kiiret pardalt lahkumist olukorras, mis on seotud vaatleja ründamise, hirmutamise, ähvardamise või ahistamisega, mille tulemusel vaatleja soovib laeva pardalt lahkuda, ning

| f) | esitavad lipuliikmesriigile taotluse alusel koopia vaatleja aruandest väidetavate juhtumite kohta, mis on seotud vaatleja ründamise või ahistamisega. |
| --- | --- |

f)

esitavad lipuliikmesriigile taotluse alusel koopia vaatleja aruandest väidetavate juhtumite kohta, mis on seotud vaatleja ründamise või ahistamisega.

14.   Asjaomased vaatlejaid lähetavad organisatsioonid ja liikmesriigid teevad üksteise uurimistes koostööd, sealhulgas esitavad oma juhtumiaruanded lõigetes 5–11 osutatud juhtumite kohta, et vajaduse korral uurimist hõlbustada.

V PEATÜKK

Laevadele esitatavad nõuded

Artikkel 20

Piirkondlik laevade register

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile oma jurisdiktsiooni all olevate laevade kohta, mis tuleb kanda piirkondlikku laevade registrisse, järgmise teabe:

| a) | liidu kalalaeva nimi, registreerimisnumber, varasemad nimed (kui need on teada) ja registreerimissadam; |
| --- | --- |

a)

liidu kalalaeva nimi, registreerimisnumber, varasemad nimed (kui need on teada) ja registreerimissadam;

| b) | laeva foto, kus on näha selle registreerimisnumber; |
| --- | --- |

b)

laeva foto, kus on näha selle registreerimisnumber;

| c) | varasem lipuriik (kui on teada ja kui on olemas); |
| --- | --- |

c)

varasem lipuriik (kui on teada ja kui on olemas);

| d) | rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas); |
| --- | --- |

d)

rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas);

| e) | omaniku või omanike nimed ja aadressid; |
| --- | --- |

e)

omaniku või omanike nimed ja aadressid;

| f) | ehitamise aeg ja koht; |
| --- | --- |

f)

ehitamise aeg ja koht;

| g) | pikkus, laius ja teoreetiline pardakõrgus; |
| --- | --- |

g)

pikkus, laius ja teoreetiline pardakõrgus;

| h) | külmutusseadmete liik ja mahutavus kuupmeetrites; |
| --- | --- |

h)

külmutusseadmete liik ja mahutavus kuupmeetrites;

| i) | kalatrümmide arv ja mahutavus kuupmeetrites ning seinnoodalaevade puhul mahutavus kalatrümmide kaupa, kui võimalik; |
| --- | --- |

i)

kalatrümmide arv ja mahutavus kuupmeetrites ning seinnoodalaevade puhul mahutavus kalatrümmide kaupa, kui võimalik;

| j) | käitaja(te) ja haldaja(te) nimed ja aadressid (kui need on olemas); |
| --- | --- |

j)

käitaja(te) ja haldaja(te) nimed ja aadressid (kui need on olemas);

| k) | laeva tüüp; |
| --- | --- |

k)

laeva tüüp;

| l) | püügiviis või -viisid; |
| --- | --- |

l)

püügiviis või -viisid;

| m) | kogumahutavus; |
| --- | --- |

m)

kogumahutavus;

| n) | peamasina või -masinate võimsus; |
| --- | --- |

n)

peamasina või -masinate võimsus;

| o) | peamised sihtliigid ning |
| --- | --- |

o)

peamised sihtliigid ning

| p) | Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number. |
| --- | --- |

p)

Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) number.

2.   Iga liikmesriik teavitab komisjoni viivitamata kõigist muudatustest lõikes 1 loetletud elemente käsitlevas teabes. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

3.   Iga liikmesriik teavitab komisjon ühtlasi viivitamata:

| a) | kõigist registri täiendustest; |
| --- | --- |

a)

kõigist registri täiendustest;

| b) | kõigist registrist kustutamistest, mille aluseks on:






  i) | laeva omaniku või käitaja vabatahtlik loobumine kalapüügiloast või selle pikendamata jätmine; |
| --- | --- | --- |

b)

kõigist registrist kustutamistest, mille aluseks on:

i)

laeva omaniku või käitaja vabatahtlik loobumine kalapüügiloast või selle pikendamata jätmine;

| ii) | laevale antud kalapüügiloa kehtivuse tühistamine; |
| --- | --- |

ii)

laevale antud kalapüügiloa kehtivuse tühistamine;

| iii) | asjaolu, et laeval ei ole enam õigust tema lipu all sõita; |
| --- | --- |

iii)

asjaolu, et laeval ei ole enam õigust tema lipu all sõita;

| iv) | laeva lammutamine, kasutusest kõrvaldamine või laeva kaotus ning |
| --- | --- |

iv)

laeva lammutamine, kasutusest kõrvaldamine või laeva kaotus ning

| c) | kõigist registrist kustutamistest, mida ei ole loetletud punktis b. |
| --- | --- |

c)

kõigist registrist kustutamistest, mida ei ole loetletud punktis b.

4.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni iga aasta 30. maiks piirkondlikku laevade registrisse kantud nende lipu all sõitvatest liidu kalalaevadest, mis tegelesid eelneva aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini aktiivselt konventsiooni alal konventsiooniga hõlmatud liikide püügiga. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

5.   Komisjon nõuab, et liikmesriigid esitaksid lõike 1 kohaselt täielikud andmed oma lipu all sõitvate laevade kohta, kui liikmesriigid ei ole esitanud kogu nõutud teavet.

Artikkel 21

Pitseeritud hoiuruumid

1.   Pitseeritav hoiuruum tuleb pitseerida füüsiliselt ja manipuleerimiskindlalt nii, et see ei oleks ühendatud mis tahes muu laeva ruumiga ning hoitakse ära selle kasutamine muuks ladustamiseks.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et inspekteerida ja kontrollida esimest korda pitseeritavaid hoiuruume.

3.   Iga laeva pardal, mille üks või mitu hoiuruumi on pitseeritud, et vähendada piirkondlikus laevade registris märgitud hoiuruumide mahtu, peab olema rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu kohane vaatleja.

4.   Pitseeritud hoiuruumi avamine peab olema võimalik üksnes hädaolukorras. Kui pitseeritud hoiuruum avatakse merel, peab vaatleja nii selle avamise kui ka uuesti pitseerimise ajal kohal olema.

5.   Kõik jahutusseadmed pitseeritud hoiuruumis tuleb muuta kasutuskõlbmatuks.

6.   Laeva kapten teavitab vaatlejaid kõigist pitseeritud hoiuruumidest laeva pardal. Vaatlejad teavitavad IATTC sekretariaati kõigist juhtudest, mil pitseeritud hoiuruume kasutatakse kala säilitamiseks.

VI PEATÜKK

Andmed ja statistiline dokument

Artikkel 22

Andmete esitamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et igal aastal esitatakse komisjonile kogu asjakohane püügiteave kõigi nende laevade kohta, mis püüavad konventsiooni kohaldamisalasse kuuluvaid liike.

2.   Liikmesriigid esitavad võimaluse korral liikide ja kalapüügivahendite kaupa andmed laevade logiraamatute ja lossimisdokumentide kaudu ning muudel juhtudel koondandmetena, nagu on näidatud IATTC resolutsioonis C-03–05 esitatud tabelis, kusjuures miinimumnõue on 3. taseme püügi- ja püügikoormuse andmed ning võimaluse korral esitatakse 1. ja 2. taseme püügi- ja püügikoormuse andmed ning pikkuselise koosseisu andmed.

3.   Lõikes 2 osutatud koondandmete tabel esitatakse komisjonile iga aasta kohta järgneva aasta 31. maiks. Komisjon edastab selle teabe IATTC sekretariaadile 30. juuniks.

Artikkel 23

Suursilm-tuuni statistiline dokument

1.   Kõigi liidu territooriumile imporditud suursilm-tuunidega peab olema vajaduse korral kaasas kas IATTC kehtestatud suursilm-tuuni statistiline dokument või IATTC suursilm-tuuni reekspordi sertifikaat (17). Seda statistilise dokumendi nõuet ei kohaldata seinnoodalaevadega ja söödaga õngelaevadega püütud suursilm-tuunide suhtes, mis on peamiselt mõeldud edasiseks töötlemiseks konservitehastes.

2.   IATTC suursilm-tuuni statistilise dokumendi peavad kinnitama selle lipuliikmesriigi ametiasutused, kelle laev tuuni püüdis. IATTC suursilm-tuuni reekspordi sertifikaadi peavad kinnitama selle liikmesriigi ametiasutused, kes tuuni reeksportis.

3.   Suursilm-tuuni importivad liikmesriigid peavad esitama komisjonile iga aasta 1. aprilliks oma ametiasutuste kogutud kaubandusandmed eelneva aasta 1. juuli kuni 31. detsembri kohta ning 1. oktoobriks jooksva aasta 1. jaanuari kuni 30. juuni kohta. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

4.   Suursilm-tuuni eksportivad liikmesriigid, kes saavad kätte lõikes 3 osutatud impordiandmed, peavad kaubandusandmed läbi vaatama ja esitama tulemused komisjonile. Komisjon edastab selle teabe viivitamata IATTC sekretariaadile.

5.   Liikmesriigid peavad kinnitama statistikadokumendid, mis käsitlevad nende lipu all sõitvate õngejadalaevade ümberlaadimistoiminguid sadamas, kui ümberlaadimine tehti kooskõlas käesoleva määrusega ja IATTC vaatlusprogrammi kaudu saadud teabe põhjal.

6.   Liikmesriigid, kes kinnitavad statistikadokumendi, mis käsitleb nende lipu all sõitvate õngejadalaevade ümberlaadimistoiminguid, peavad tagama, et teave on kooskõlas iga õngejadalaeva teatatud püügiga.

7.   Kõikide liidus lossitud või liitu imporditud töötlemata või laeva pardal töödeldud ümberlaaditavate tuunide ja tuunilaadsete liikidega ning haidega peab kuni esmamüügini kaasas olema IATTC ümberlaadimisdeklaratsiooni vorm.

VII PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 24

Kattuv piirkond

1.   Liidu kalalaevad, mis on kantud üksnes IATTC registrisse, peavad kattuvas piirkonnas kala püüdes kohaldama IATTC kaitse- ja majandamismeetmeid.

2.   Laevade puhul, mis on kantud nii WCPFC kui ka IATTC laevade registrisse, peavad lipuliikmesriigid enne kattuvas piirkonnas püügiga alustamist teavitama komisjoni sellest, kumma organisatsiooni kaitse- ja majandamismeetmeid nende lipu all sõitvad laevad kattuvas piirkonnas püügiga tegeledes rakendavad. Teade kehtib vähemalt kolm aastat.

Artikkel 25

Aruandlus

1.   Liikmesriigid peavad esitama komisjonile iga aasta 15. juuniks eelneva aasta kohta riikliku aruande oma vastavuskava ja IATTC meetmete rakendamiseks võetud meetmete kohta, sealhulgas oma laevastike suhtes rakendatavate kontrollide kohta ning seire-, kontrolli- ja vastavusmeetmete kohta, mille nad on kehtestanud, et tagada eespool mainitud kontrollidega seotud nõuete täitmine.

2.   Liikmesriigid esitavad iga aasta 15. aprilliks eelneva aasta kohta andmed, mis käsitlevad püüki, püügikoormust kalapüügivahendite kaupa, haide lossimist ja nendega kauplemist liikide kaupa, ning artikli 8 lõikes 3 osutatud andmed pikkuim-hallhaide kohta, artikli 9 lõikes 4 osutatud andmed merisarviklaste kohta ja artiklis 10 osutatud andmed siidhallhaide kohta. Komisjon edastab need andmed IATTC sekretariaadile 1. maiks.

3.   Liikmesriigid esitavad iga aasta 15. juuniks eelneva aasta kohta teabe artikli 15 rakendamise kohta ning merelindudega seoses aset leidnud juhtumite kohta konventsiooni kohaldamisalasse kuuluva kalastustegevuse käigus, sealhulgas teabe merelindude kaaspüügi ja merelinnuliikide üksikasjade kohta ning kogu asjakohase teabe, mis on saadud vaatlejatelt ja muudest vaatlusprogrammidest. Komisjon edastab selle teabe IATTC sekretariaadile 30. juuniks.

4.   Seoses merikilpkonnadega esitavad liikmesriigid iga aasta 15. juuniks eelneva aasta kohta teabe selle kohta, kuidas on rakendatud artiklit 16 ja Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni suuniseid, mille eesmärk on vähendada merikilpkonnade suremust püügioperatsioonidel (2009), (18) sealhulgas teabe, mis on kogutud kilpkonnadega seoses aset leidnud juhtumite kohta konventsiooni kohaldamisalasse kuuluva kalastustegevuse käigus. Komisjon edastab selle teabe IATTC sekretariaadile 30. juuniks.

5.   Liikmesriigid esitavad 15. märtsiks eelneva aasta kohta artikli 18 lõikes 3 osutatud teadusvaatleja aruande õngejadalaevade kohta. Komisjon edastab selle teabe IATTC sekretariaadile 30. märtsiks.

Artikkel 26

IATTC teave väidetava mittejärgimise kohta

1.   Kui komisjon saab IATTC sekretariaadilt teavet, mis viitab sellele, et liikmesriik või liidu kalalaev ei pruugi olla järginud konventsiooni või resolutsioone, edastab komisjon kõnealuse teabe viivitamata asjaomasele liikmesriigile.

2.   Asjaomane liikmesriik algatab seoses väidetava mittejärgimisega uurimise ning esitab komisjonile selle uurimise tulemused ja võetud meetmed mittejärgimise probleemide lahendamiseks vähemalt 75 päeva enne meetmete rakendamise kontrollikomitee (edaspidi „kontrollikomitee“) aastakoosolekut.

3.   Komisjon edastab selle teabe IATTC sekretariaadile vähemalt 60 päeva enne kontrollikomitee koosolekut.

Artikkel 27

Konfidentsiaalsus

Lisaks määruse (EÜ) nr 1224/2009 artiklites 112 ja 113 sätestatud kohustuste täitmisele peavad liikmesriigid, laevakaptenid ja vaatlejad tagama käesoleva määruse artikli 10 lõike 2, artikli 19 lõigete 5 ja 8 ning artikli 21 lõike 6 kohaselt IATTC sekretariaadile edastatud ja sealt saadud elektrooniliste aruannete ja teadete konfidentsiaalsuse.

Artikkel 28

Muudatuste tegemise õigus

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 29 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta käesolevat määrust, kohandamaks seda IATTC vastu võetud meetmetega, mis on liidu ja liikmesriikide jaoks siduvad, seoses järgmisega:

| a) | artikli 3 punktis 16 osutatud ümberlaadimisdeklaratsiooni vorm; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 punktis 16 osutatud ümberlaadimisdeklaratsiooni vorm;

| b) | artikli 3 punkti 19 kohane viide haipüüginööride kujutisele; |
| --- | --- |

b)

artikli 3 punkti 19 kohane viide haipüüginööride kujutisele;

| c) | artikli 4 lõike 1 punktis a ja artikli 4 lõikes 5 osutatud keeluajad; |
| --- | --- |

c)

artikli 4 lõike 1 punktis a ja artikli 4 lõikes 5 osutatud keeluajad;

| d) | artikli 6 lõikes 3 sätestatud peibutuspüügivahendeid käsitlevate aruannete tähtajad; |
| --- | --- |

d)

artikli 6 lõikes 3 sätestatud peibutuspüügivahendeid käsitlevate aruannete tähtajad;

| e) | artikli 6 lõikes 4 loetletud teave, mida tuleb koguda peibutuspüügivahendite kasutamise korral; |
| --- | --- |

e)

artikli 6 lõikes 4 loetletud teave, mida tuleb koguda peibutuspüügivahendite kasutamise korral;

| f) | artikli 6 lõike 6 sätted peibutuspüügivahendite konstruktsiooni ja kasutamise kohta; |
| --- | --- |

f)

artikli 6 lõike 6 sätted peibutuspüügivahendite konstruktsiooni ja kasutamise kohta;

| g) | artikli 14 lõikes 1 osutatud andmete kogumise tähtaeg; |
| --- | --- |

g)

artikli 14 lõikes 1 osutatud andmete kogumise tähtaeg;

| h) | artikli 15 lõigete 1 ja 2 kohased merelindude kaitse alad ja leevendusmeetmed; |
| --- | --- |

h)

artikli 15 lõigete 1 ja 2 kohased merelindude kaitse alad ja leevendusmeetmed;

| i) | artikli 18 lõikes 1 osutatud 5 %-line kaetus teaduslike vaatlejate poolt; |
| --- | --- |

i)

artikli 18 lõikes 1 osutatud 5 %-line kaetus teaduslike vaatlejate poolt;

| j) | artikli 20 lõikes 1 loetletud teave seoses piirkondliku laevade registriga; |
| --- | --- |

j)

artikli 20 lõikes 1 loetletud teave seoses piirkondliku laevade registriga;

| k) | artikli 22 lõike 2 kohane viide tabelile logiraamatute ja lossimisregistrite andmete esitamiseks; |
| --- | --- |

k)

artikli 22 lõike 2 kohane viide tabelile logiraamatute ja lossimisregistrite andmete esitamiseks;

| l) | artikli 23 lõike 1 kohane viide suursilm-tuuni statistikadokumendile; |
| --- | --- |

l)

artikli 23 lõike 1 kohane viide suursilm-tuuni statistikadokumendile;

| m) | artiklis 25 sätestatud aruandlustähtajad; |
| --- | --- |

m)

artiklis 25 sätestatud aruandlustähtajad;

| n) | artikli 25 lõike 4 kohane viide kilpkonnade suremust käsitlevatele suunistele; |
| --- | --- |

n)

artikli 25 lõike 4 kohane viide kilpkonnade suremust käsitlevatele suunistele;

| o) | käesoleva määruse lisa. |
| --- | --- |

o)

käesoleva määruse lisa.

2.   Kõik muudatused, mis võetakse vastu kooskõlas lõikega 1, peavad olema rangelt piiratud resolutsioonide muudatuste või uute resolutsioonide rakendamisega liidu õiguses.

Artikkel 29

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 28 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 15. veebruarist 2021. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artiklis 28 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 28 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 30

Määruse (EÜ) nr 520/2007 muudatused

Määruse (EÜ) nr 520/2007 artikli 3 lõige 3, artikli 4 lõige 3 ja IV jaotis jäetakse välja.

Artikkel 31

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  2. detsembri 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2020. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. jaanuari 2021. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

3

(4)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa 28. juuli 1994. aasta rakenduskokkuleppe sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 8. juuni 1998. aasta otsus 98/414/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppe ratifitseerimise kohta Euroopa Ühenduse poolt, mis käsitlevad piirialade siirdekalade kaitset ja majandamist (EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14).

5

(6)  Nõukogu 22. mai 2006. aasta otsus 2006/539/EÜ Ameerika Ühendriikide ja Costa Rica Vabariigi vahelise 1949. aasta konventsiooniga moodustatud Ameerika Troopikatuunide Komisjoni tugevdamise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 224, 16.8.2006, lk 22).

6

(7)  Nõukogu 8. detsembri 2005. aasta otsus 2005/938/EÜ rahvusvahelist delfiinikaitseprogrammi käsitleva lepingu Euroopa Ühenduse nimel heakskiitmise kohta (ELT L 348, 30.12.2005, lk 26).

7

(8)  Nõukogu 7. mai 2007. aasta määrus (EÜ) nr 520/2007, milles sätestatakse tehnilised meetmed teatavate pika rändega kalavarude kaitseks ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 973/2001 (ELT L 123, 12.5.2007, lk 3).

8

(9)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

10

(11)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 26. juuni 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1185/2003 haiuimede eemaldamise kohta laevade pardal (ELT L 167, 4.7.2003, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsus 2005/75/EÜ ühenduse ühinemise kohta Vaikse ookeani lääne- ja keskosa pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise konventsiooniga (ELT L 32, 4.2.2005, lk 1).

14

(15)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

15

(16)  Nõukogu direktiiv (EL) 2017/159, 19. detsember 2016, millega rakendatakse Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühenduse (Europêche) vahel 21. mail 2012 sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist (ELT L 25, 31.1.2017, lk 12).

16

(17)  Resolutsiooni C-03–01 I ja II lisa, mis käsitlevad vastavalt suursilm-tuuni statistilist dokumenti ja suursilm-tuuni reekspordi sertifikaati.

17

(18)  http://www.fao.org/docrep/012/i0725e/i0725e.pdf

18

---

LISA

Tabel 1. Leevendusmeetmed

| Veerg A | Veerg B |
| --- | --- |
| Õngejada sisselaskmine laeva küljelt koos linnutõkkekardinate ja raskustega jadaõnge lipsude kasutamisega | Linnutõrjeliin |
| Õngejada öine sisselaskmine minimaalse tekivalgustusega | Raskustega jadaõnge lipsud |
| Linnutõrjeliin | Siniseks värvitud sööt |
| Raskustega jadaõnge lipsud | Liini viskeseade õngejada sügavale viimiseks |
| | Veealune õngejada sisselaskmise toru |
| Kalarapete merreheitmise optimeerimine |

Veerg A

Veerg B

Õngejada sisselaskmine laeva küljelt koos linnutõkkekardinate ja raskustega jadaõnge lipsude kasutamisega

Linnutõrjeliin

Õngejada öine sisselaskmine minimaalse tekivalgustusega

Raskustega jadaõnge lipsud

Linnutõrjeliin

Siniseks värvitud sööt

Raskustega jadaõnge lipsud

Liini viskeseade õngejada sügavale viimiseks

Veealune õngejada sisselaskmise toru

Kalarapete merreheitmise optimeerimine

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.1.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 24/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 24/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/57,

25. jaanuar 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XVII lisa seoses pliid sisaldava laskemoonaga märgaladel või nende ümbruses

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ, (1) eriti selle artikli 68 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas on kehtestatud teatavate ohtlike ainete, segude ja toodete tootmise, turule viimise ja kasutamise piirangud. Kõnealuse lisa kanne 63 sisaldab piiranguid plii (CASi nr 7439-92–1, EÜ nr 231–100-4) ja pliiühendite suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas on kehtestatud teatavate ohtlike ainete, segude ja toodete tootmise, turule viimise ja kasutamise piirangud. Kõnealuse lisa kanne 63 sisaldab piiranguid plii (CASi nr 7439-92–1, EÜ nr 231–100-4) ja pliiühendite suhtes.

| (2) | Liit ja 23 liikmesriiki on Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe (2) osalised. Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppele lisatud tegevuskava punktis 4.1.4 nõutakse kokkuleppeosalistelt, et nad püüaksid järk-järgult lõpetada pliid sisaldava laskemoona kasutamise märgaladel jahipidamisel nii kiiresti kui võimalik vastavalt enda kehtestatud ja avaldatud ajakavadele. |
| --- | --- |

(2)

Liit ja 23 liikmesriiki on Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppe (2) osalised. Aafrika ja Euraasia rändveelindude kaitse kokkuleppele lisatud tegevuskava punktis 4.1.4 nõutakse kokkuleppeosalistelt, et nad püüaksid järk-järgult lõpetada pliid sisaldava laskemoona kasutamise märgaladel jahipidamisel nii kiiresti kui võimalik vastavalt enda kehtestatud ja avaldatud ajakavadele.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (3) artikli 4 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid reeglipäraselt esinevate rändliikide suhtes kaitsemeetmete võtmisel pöörama erilist tähelepanu märgalade ja eelkõige rahvusvahelise tähtsusega märgalade kaitsele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (3) artikli 4 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid reeglipäraselt esinevate rändliikide suhtes kaitsemeetmete võtmisel pöörama erilist tähelepanu märgalade ja eelkõige rahvusvahelise tähtsusega märgalade kaitsele.

| (4) | Komisjon palus 3. detsembril 2015 Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 69 lõikele 1 koostada toimik eesmärgiga pikendada kõnealuse määruse XVII lisas sätestatud plii ja pliiühendite kasutamise piirangut, et ohjata ohtu, mida põhjustab keskkonnale ja inimeste tervisele pliid või pliiühendeid sisaldava laskemoona kasutamine märgaladel laskmisel (edaspidi „XV lisa kohane toimik“). Samal ajal palus komisjon ametil hakata koguma teavet pliid sisaldava laskemoona muude kasutusviiside kohta, sealhulgas jahipidamise kohta maa-aladel, mis ei ole märgalad, ja sportlaskmise kohta, ning pliist raskuste kasutamise kohta kalapüügil. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon palus 3. detsembril 2015 Euroopa Kemikaaliametil (edaspidi „amet“) vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 69 lõikele 1 koostada toimik eesmärgiga pikendada kõnealuse määruse XVII lisas sätestatud plii ja pliiühendite kasutamise piirangut, et ohjata ohtu, mida põhjustab keskkonnale ja inimeste tervisele pliid või pliiühendeid sisaldava laskemoona kasutamine märgaladel laskmisel (edaspidi „XV lisa kohane toimik“). Samal ajal palus komisjon ametil hakata koguma teavet pliid sisaldava laskemoona muude kasutusviiside kohta, sealhulgas jahipidamise kohta maa-aladel, mis ei ole märgalad, ja sportlaskmise kohta, ning pliist raskuste kasutamise kohta kalapüügil.

| (5) | 21. juunil 2017 avaldas amet XV lisa kohase toimiku, (4) milles tehti ettepanek kehtestada piirang pliid ja pliiühendeid sisaldava laskemoona kasutamisele jahipüssist laskmisel märgaladel või juhul, kui lastud laskemoon võib maanduda märgalale. Amet tegi ka ettepaneku kehtestada piirang vähemalt 1 % ulatuses pliid sisaldava laskemoona („pliimoon“) valdamisele märgaladel, et piirangut, mis käsitleb pliid sisaldava laskemoona kasutamist laskmisel, saaks võimalikult tõhusalt jõustada. Amet jõudis järeldusele, et plii kasutamine laskemoonas märgaladel kujutab endast ohtu veelindudele, kellele pliid sisaldava laskemoona allaneelamine avaldab toksikoloogilist mõju, põhjustades ka surma. |
| --- | --- |

(5)

21. juunil 2017 avaldas amet XV lisa kohase toimiku, (4) milles tehti ettepanek kehtestada piirang pliid ja pliiühendeid sisaldava laskemoona kasutamisele jahipüssist laskmisel märgaladel või juhul, kui lastud laskemoon võib maanduda märgalale. Amet tegi ka ettepaneku kehtestada piirang vähemalt 1 % ulatuses pliid sisaldava laskemoona („pliimoon“) valdamisele märgaladel, et piirangut, mis käsitleb pliid sisaldava laskemoona kasutamist laskmisel, saaks võimalikult tõhusalt jõustada. Amet jõudis järeldusele, et plii kasutamine laskemoonas märgaladel kujutab endast ohtu veelindudele, kellele pliid sisaldava laskemoona allaneelamine avaldab toksikoloogilist mõju, põhjustades ka surma.

| (6) | Pliimürgistuse tagajärjel sureb liidus hinnanguliselt ligikaudu üks miljon veelindu aastas. Plii kasutamine laskemoonas ohustab ka liike, kes toituvad pliid sisaldava laskemoonaga saastunud lindudest, ning inimesi, kes tarbivad pliid sisaldava laskemoonaga lastud veelinde, kuigi viimast ohtu hindas amet ainult kvalitatiivselt. Inimese kokkupuudet pliiga seostatakse neuroloogilise arengu ja neerufunktsiooni häirete, viljakusprobleemide, hüpertensiooni, nurisünnituste ja surmaga. |
| --- | --- |

(6)

Pliimürgistuse tagajärjel sureb liidus hinnanguliselt ligikaudu üks miljon veelindu aastas. Plii kasutamine laskemoonas ohustab ka liike, kes toituvad pliid sisaldava laskemoonaga saastunud lindudest, ning inimesi, kes tarbivad pliid sisaldava laskemoonaga lastud veelinde, kuigi viimast ohtu hindas amet ainult kvalitatiivselt. Inimese kokkupuudet pliiga seostatakse neuroloogilise arengu ja neerufunktsiooni häirete, viljakusprobleemide, hüpertensiooni, nurisünnituste ja surmaga.

| (7) | Amet jõudis järeldusele, et pliivaba laskemoona alternatiivid, nagu teras- ja vismutkuulid, on laialdaselt kättesaadavad, tehniliselt teostatavad ning nende ohu-, keskkonna- ja riskiprofiilid on pliid sisaldavast laskemoonast paremad. Lisaks on teraslaskemoon, mis on kõige tõenäolisem alternatiiv, kättesaadav pliid sisaldava laskemoonaga samaväärse hinnaga. |
| --- | --- |

(7)

Amet jõudis järeldusele, et pliivaba laskemoona alternatiivid, nagu teras- ja vismutkuulid, on laialdaselt kättesaadavad, tehniliselt teostatavad ning nende ohu-, keskkonna- ja riskiprofiilid on pliid sisaldavast laskemoonast paremad. Lisaks on teraslaskemoon, mis on kõige tõenäolisem alternatiiv, kättesaadav pliid sisaldava laskemoonaga samaväärse hinnaga.

| (8) | Enamikus liikmesriikides on olemas sätted, mis keelavad või piiravad pliid sisaldava laskemoona kasutamist märgaladel, kuid eeskirjade erinevuse tõttu on ohu vähendamise määr erinev. Lisaks läbivad rändlindude rändeteed tavaliselt mitut liikmesriiki ja seetõttu võivad linnud neelata pliid sisaldavat lastud laskemoona liikmesriikides, kus meetmeid ei ole kehtestatud või need on vähem ranged. XV lisa kohasest toimikust ilmnes, et märgalal pliid sisaldava laskemoona kasutamisest tulenevate ohtude ühtlustatud viisil käsitlemiseks on vaja võtta kogu liitu hõlmavaid meetmeid. Ühtlustamisõigusaktide aluseks peaks siiski olema kõrge kaitsetaseme kehtestamine. Ühtlustamisega ei tohiks seega kohustada liikmesriike, kellel on rangemad siseriiklikud sätted laskemoona pliisisalduse kohta, kõnealustest sätetest loobuma, kuna see tähendaks keskkonna- ja tervisekaitse taseme alandamist nendes liikmesriikides. |
| --- | --- |

(8)

Enamikus liikmesriikides on olemas sätted, mis keelavad või piiravad pliid sisaldava laskemoona kasutamist märgaladel, kuid eeskirjade erinevuse tõttu on ohu vähendamise määr erinev. Lisaks läbivad rändlindude rändeteed tavaliselt mitut liikmesriiki ja seetõttu võivad linnud neelata pliid sisaldavat lastud laskemoona liikmesriikides, kus meetmeid ei ole kehtestatud või need on vähem ranged. XV lisa kohasest toimikust ilmnes, et märgalal pliid sisaldava laskemoona kasutamisest tulenevate ohtude ühtlustatud viisil käsitlemiseks on vaja võtta kogu liitu hõlmavaid meetmeid. Ühtlustamisõigusaktide aluseks peaks siiski olema kõrge kaitsetaseme kehtestamine. Ühtlustamisega ei tohiks seega kohustada liikmesriike, kellel on rangemad siseriiklikud sätted laskemoona pliisisalduse kohta, kõnealustest sätetest loobuma, kuna see tähendaks keskkonna- ja tervisekaitse taseme alandamist nendes liikmesriikides.

| (9) | Amet soovitas piirangu kehtestamiseks kolmeaastast üleminekuperioodi. |
| --- | --- |

(9)

Amet soovitas piirangu kehtestamiseks kolmeaastast üleminekuperioodi.

| (10) | 9. märtsil 2018 võttis ameti riskihindamise komitee (RAC) vastu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 70 kohase arvamuse XV lisa kohase toimiku kohta. Selles arvamuses nõustus riskihindamise komitee ameti järeldusega, et pliid sisaldava lastud laskemoona allaneelamine veelindude poolt avaldab toksikoloogilist mõju, põhjustades ka surma. Seoses inimeste tervisega jõudis riskihindamise komitee järeldusele, et plii on väga mürgine ja et ei ole kehtestatud lävendeid ei neuroloogilisele arengule avalduva mõju suhtes laste puhul ega vererõhule või neerufunktsioonile avalduva mõju suhtes täiskasvanute puhul, mistõttu ohtu kujutab igasugune kokkupuude pliiga. Riskihindamise komitee jõudis järeldusele, et kavandatud piirang on tuvastatud ohtude kõrvaldamiseks asjakohane kogu liitu hõlmav meede. |
| --- | --- |

(10)

9. märtsil 2018 võttis ameti riskihindamise komitee (RAC) vastu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 70 kohase arvamuse XV lisa kohase toimiku kohta. Selles arvamuses nõustus riskihindamise komitee ameti järeldusega, et pliid sisaldava lastud laskemoona allaneelamine veelindude poolt avaldab toksikoloogilist mõju, põhjustades ka surma. Seoses inimeste tervisega jõudis riskihindamise komitee järeldusele, et plii on väga mürgine ja et ei ole kehtestatud lävendeid ei neuroloogilisele arengule avalduva mõju suhtes laste puhul ega vererõhule või neerufunktsioonile avalduva mõju suhtes täiskasvanute puhul, mistõttu ohtu kujutab igasugune kokkupuude pliiga. Riskihindamise komitee jõudis järeldusele, et kavandatud piirang on tuvastatud ohtude kõrvaldamiseks asjakohane kogu liitu hõlmav meede.

| (11) | Riskihindamise komitee toetas jõuliselt lühemat perioodi kui ameti pakutud kolm aastat. Põhjenduseks toodi, et iga viivitatud aasta toob kaasa umbes 4 000 tonni plii sattumise märgaladele, mille tagajärjel sureb umbes 1 miljon lindu. |
| --- | --- |

(11)

Riskihindamise komitee toetas jõuliselt lühemat perioodi kui ameti pakutud kolm aastat. Põhjenduseks toodi, et iga viivitatud aasta toob kaasa umbes 4 000 tonni plii sattumise märgaladele, mille tagajärjel sureb umbes 1 miljon lindu.

| (12) | 14. juunil 2018 võttis ameti sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) vastu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 71 lõike 1 kohase arvamuse, milles järeldati, et kavandatav piirang on tuvastatud ohtude käsitlemiseks asjakohane kogu liitu hõlmav meede, võttes arvesse asjaolu, et meetmest saadav sotsiaal-majanduslik kasu on proportsionaalne sotsiaal-majanduslike kuludega. Lisaks jõudis SEAC järeldusele, et kavandatud piirangu kulud kannaksid peamiselt jahimehed ning et kulude suurenemine jahimeeste jaoks jääb mõistlikkuse piiridesse. |
| --- | --- |

(12)

14. juunil 2018 võttis ameti sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) vastu määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 71 lõike 1 kohase arvamuse, milles järeldati, et kavandatav piirang on tuvastatud ohtude käsitlemiseks asjakohane kogu liitu hõlmav meede, võttes arvesse asjaolu, et meetmest saadav sotsiaal-majanduslik kasu on proportsionaalne sotsiaal-majanduslike kuludega. Lisaks jõudis SEAC järeldusele, et kavandatud piirangu kulud kannaksid peamiselt jahimehed ning et kulude suurenemine jahimeeste jaoks jääb mõistlikkuse piiridesse.

| (13) | SEAC leidis, et lühem periood kui XV lisa kohases toimikus soovitatud kolm aastat võib tekitada rakendamisprobleeme nendes liikmesriikides, kus pliid sisaldava laskemoona kasutamise keeld märgaladel kehtib praegu ainult teatud juhtudel või puudub üldse, kuigi SEAC tunnistas ka seda, et lühem üleminekuperiood võib olla võimalik, võttes arvesse asjaolu, et pliivaba laskemoon on juba turul kättesaadav ning et lühemal perioodil oleks jahipüsside kiirest asendamisest tulenevale lisakulule vaid väike mõju. |
| --- | --- |

(13)

SEAC leidis, et lühem periood kui XV lisa kohases toimikus soovitatud kolm aastat võib tekitada rakendamisprobleeme nendes liikmesriikides, kus pliid sisaldava laskemoona kasutamise keeld märgaladel kehtib praegu ainult teatud juhtudel või puudub üldse, kuigi SEAC tunnistas ka seda, et lühem üleminekuperiood võib olla võimalik, võttes arvesse asjaolu, et pliivaba laskemoon on juba turul kättesaadav ning et lühemal perioodil oleks jahipüsside kiirest asendamisest tulenevale lisakulule vaid väike mõju.

| (14) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 77 lõike 4 punktiga h peeti piirangu väljatöötamise käigus nõu jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga ja sealt saadud soovitusi võeti arvesse. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 77 lõike 4 punktiga h peeti piirangu väljatöötamise käigus nõu jõustamisalase teabe vahetamise foorumiga ja sealt saadud soovitusi võeti arvesse.

| (15) | Amet edastas RAC ja SEACi arvamused (5) komisjonile 17. augustil 2018. |
| --- | --- |

(15)

Amet edastas RAC ja SEACi arvamused (5) komisjonile 17. augustil 2018.

| (16) | Võttes arvesse XV lisa kohast toimikut, RACi ja SEACi arvamusi, sotsiaal-majanduslikku mõju ja alternatiivide kättesaadavust, leiab komisjon, et pliid sisaldava laskemoona laskmine märgaladel või nende ümbruses kujutab endast vastuvõetamatut ohtu keskkonnale ja võimalikku ohtu inimeste tervisele, millega tuleb tegeleda kogu liidus. Seepärast on asjakohane kehtestada piirang pliid sisaldava laskemoona kasutamisele märgalal või selle ümbruses. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse XV lisa kohast toimikut, RACi ja SEACi arvamusi, sotsiaal-majanduslikku mõju ja alternatiivide kättesaadavust, leiab komisjon, et pliid sisaldava laskemoona laskmine märgaladel või nende ümbruses kujutab endast vastuvõetamatut ohtu keskkonnale ja võimalikku ohtu inimeste tervisele, millega tuleb tegeleda kogu liidus. Seepärast on asjakohane kehtestada piirang pliid sisaldava laskemoona kasutamisele märgalal või selle ümbruses.

| (17) | Võttes arvesse, kui raske on jõustamisasutustel jahimehi püssist laskmiselt tabada, peaks piirang hõlmama ka pliid sisaldava laskemoona kaasas kandmist laskmas oleku ajal. See võimaldab püssilaskmise piirangut palju tõhusamalt jõustada ning tagab seega piirangu tõhususe seoses keskkonnale ja inimeste tervisele avalduvate riskide vähendamisega. Piirang ei tohiks olla seotud omandiõigusega. Seetõttu tuleks ameti soovitatud mõiste „valdamine“ asemel kasutada mõistet „kaasas kandmine“. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse, kui raske on jõustamisasutustel jahimehi püssist laskmiselt tabada, peaks piirang hõlmama ka pliid sisaldava laskemoona kaasas kandmist laskmas oleku ajal. See võimaldab püssilaskmise piirangut palju tõhusamalt jõustada ning tagab seega piirangu tõhususe seoses keskkonnale ja inimeste tervisele avalduvate riskide vähendamisega. Piirang ei tohiks olla seotud omandiõigusega. Seetõttu tuleks ameti soovitatud mõiste „valdamine“ asemel kasutada mõistet „kaasas kandmine“.

| (18) | Pliid sisaldava laskemoona valdamise piirangut tuleks siiski kohaldada konkreetselt laskmas oleku ajal kaasas kandmise suhtes, mitte mõnes muus olukorras kaasas kandmise suhtes, näiteks kui laskemoona veetakse üle märgalade mujale tarnimiseks. Lisaks leiab komisjon, et kaasas kandmise piirang peaks olema otseselt seotud piirangu kohaldamisalasse kuuluva konkreetse laskmise liigiga (laskmine märgaladel või nende ümbruses). Selle põhjuseks on asjaolu, et XV lisa toimikut käsitleva avaliku konsultatsiooni käigus esitatud märkused näitasid, et mõnes liikmesriigis liiguvad jahimehed, kes tegelevad muud liiki laskmisega, jahipäeva käigus üsna tõenäoliselt läbi eri tüüpi maastiku, nii läbi märgalade kui ka muude maastike. Samuti leiab komisjon, et jõustamisele kaasaaitamiseks peaks kaasaskandmise piirang hõlmama mitte ainult kaasaskandmist märgalal laskmas oleku ajal, vaid ka kaasaskandmist märgalale laskma mineku osana, see tähendab juhul, kui on olemas tihe seos tegeliku laskmisega. See hõlmaks näiteks kaasaskandmist märgalale laskma minemise või sealt tulemise ajal või kaasaskandmist kellegi poolt, kes jahimehi jahiretkel abistab. |
| --- | --- |

(18)

Pliid sisaldava laskemoona valdamise piirangut tuleks siiski kohaldada konkreetselt laskmas oleku ajal kaasas kandmise suhtes, mitte mõnes muus olukorras kaasas kandmise suhtes, näiteks kui laskemoona veetakse üle märgalade mujale tarnimiseks. Lisaks leiab komisjon, et kaasas kandmise piirang peaks olema otseselt seotud piirangu kohaldamisalasse kuuluva konkreetse laskmise liigiga (laskmine märgaladel või nende ümbruses). Selle põhjuseks on asjaolu, et XV lisa toimikut käsitleva avaliku konsultatsiooni käigus esitatud märkused näitasid, et mõnes liikmesriigis liiguvad jahimehed, kes tegelevad muud liiki laskmisega, jahipäeva käigus üsna tõenäoliselt läbi eri tüüpi maastiku, nii läbi märgalade kui ka muude maastike. Samuti leiab komisjon, et jõustamisele kaasaaitamiseks peaks kaasaskandmise piirang hõlmama mitte ainult kaasaskandmist märgalal laskmas oleku ajal, vaid ka kaasaskandmist märgalale laskma mineku osana, see tähendab juhul, kui on olemas tihe seos tegeliku laskmisega. See hõlmaks näiteks kaasaskandmist märgalale laskma minemise või sealt tulemise ajal või kaasaskandmist kellegi poolt, kes jahimehi jahiretkel abistab.

| (19) | Kuna praktikas on raske tõendada, missugust konkreetset laskmisviisi pliid sisaldavat laskemoona kaasas kandev isik kasutada kavatseb, on asjakohane kehtestada õiguslik eeldus, mille kohaselt käsitatakse igaüht, kes tabatakse märgaladel või nende ümbruses pliid sisaldava laskemoona kaasaskandmiselt kas siis, kui ta on laskmas või laskma mineku osana, isikuna, kellel on kaasas pliid sisaldav laskemoon märgalal laskmise ajal või märgalale laskma mineku osana. Teisisõnu peab see isik ise tõendama, et ta kavatses tegelikult minna mujale laskma ja läbis märgala üksnes selleks, et mujale laskma minna. |
| --- | --- |

(19)

Kuna praktikas on raske tõendada, missugust konkreetset laskmisviisi pliid sisaldavat laskemoona kaasas kandev isik kasutada kavatseb, on asjakohane kehtestada õiguslik eeldus, mille kohaselt käsitatakse igaüht, kes tabatakse märgaladel või nende ümbruses pliid sisaldava laskemoona kaasaskandmiselt kas siis, kui ta on laskmas või laskma mineku osana, isikuna, kellel on kaasas pliid sisaldav laskemoon märgalal laskmise ajal või märgalale laskma mineku osana. Teisisõnu peab see isik ise tõendama, et ta kavatses tegelikult minna mujale laskma ja läbis märgala üksnes selleks, et mujale laskma minna.

| (20) | Seoses geograafilise kohaldamisalaga tegi amet ettepaneku, et pliid sisaldava laskemoona laskmise piirangut tuleks kohaldada mitte ainult märgaladel, vaid ka piirkondades, kus „pliid sisaldav lastud laskemoon võib maanduda märgalale“. Komisjon märgib, et riskihindamise komitees oli olemas mõningane toetus märgalasid ümbritseva kindlaksmääratud puhvervööndi kvantitatiivseks määratlemiseks, selle asemel et tugineda katsele, mis näitaks, kuhu pliid sisaldav lastud laskemoon võib maanduda. Komisjon nõustub, et kindlaksmääratud puhvervöönd lihtsustab tõenäoliselt piirangu järgimist ja jõustamist. Seepärast tuleks piirangut kohaldada pliid sisaldava laskemoona laskmise suhtes mitte ainult märgaladel, vaid ka märgalasid ümbritsevas kindlas puhvervööndis, mis on kvantitatiivselt kindlaks määratud. Proportsionaalsuse tagamise vajadust silmas pidades tuleks kindlaksmääratud puhvervööndi suuruseks kehtestada 100 meetrit märgala piirist. |
| --- | --- |

(20)

Seoses geograafilise kohaldamisalaga tegi amet ettepaneku, et pliid sisaldava laskemoona laskmise piirangut tuleks kohaldada mitte ainult märgaladel, vaid ka piirkondades, kus „pliid sisaldav lastud laskemoon võib maanduda märgalale“. Komisjon märgib, et riskihindamise komitees oli olemas mõningane toetus märgalasid ümbritseva kindlaksmääratud puhvervööndi kvantitatiivseks määratlemiseks, selle asemel et tugineda katsele, mis näitaks, kuhu pliid sisaldav lastud laskemoon võib maanduda. Komisjon nõustub, et kindlaksmääratud puhvervöönd lihtsustab tõenäoliselt piirangu järgimist ja jõustamist. Seepärast tuleks piirangut kohaldada pliid sisaldava laskemoona laskmise suhtes mitte ainult märgaladel, vaid ka märgalasid ümbritsevas kindlas puhvervööndis, mis on kvantitatiivselt kindlaks määratud. Proportsionaalsuse tagamise vajadust silmas pidades tuleks kindlaksmääratud puhvervööndi suuruseks kehtestada 100 meetrit märgala piirist.

| (21) | Arvestades piirangu jõustamise eeliseid ja tõhusust, mis tulenevad sellest, et jahimehi pole vaja tabada pliid sisaldava laskemoona tegelikult laskmiselt, peab komisjon asjakohaseks kohaldada pliid sisaldava laskemoona kaasaskandmise piirangut mitte ainult märgaladel, vaid ka märgalasid ümbritsevas puhvervööndis. |
| --- | --- |

(21)

Arvestades piirangu jõustamise eeliseid ja tõhusust, mis tulenevad sellest, et jahimehi pole vaja tabada pliid sisaldava laskemoona tegelikult laskmiselt, peab komisjon asjakohaseks kohaldada pliid sisaldava laskemoona kaasaskandmise piirangut mitte ainult märgaladel, vaid ka märgalasid ümbritsevas puhvervööndis.

| (22) | Kuna laskemoon ei ole tavaliselt välja töötatud ega turule viidud spetsiaalselt või ainult märgaladel või nende ümbruses kasutamiseks, mõjutaks pliid sisaldava laskemoona turulelaskmise piirang laskmist kõigil maastikel. Seepärast peaks piirang piirduma pliid sisaldava laskemoona püssist laskmise ja selle kaasaskandmisega. |
| --- | --- |

(22)

Kuna laskemoon ei ole tavaliselt välja töötatud ega turule viidud spetsiaalselt või ainult märgaladel või nende ümbruses kasutamiseks, mõjutaks pliid sisaldava laskemoona turulelaskmise piirang laskmist kõigil maastikel. Seepärast peaks piirang piirduma pliid sisaldava laskemoona püssist laskmise ja selle kaasaskandmisega.

| (23) | Piirangut tuleks kohaldada pliid sisaldava laskemoona suhtes, mille pliisisaldus on vähemalt 1 %. 1 % on mittetoksilise laskemoona heakskiitmisel Ameerika Ühendriikides kohaldatav sisaldusmäär, millega välditakse rändlindudele ja muudele metsloomadele või nende elupaikadele märkimisväärse mürgistusohu avaldumist. Lisaks peetakse piirangu jaoks 1 %list sisaldusmäära piisavaks, et vähendada pliid sisaldavast laskemoonamaterjalist tulenevaid ohte, kuid samas on see kergesti saavutatav ka alternatiivse laskemoona tootjatele, arvestades, et mõned neist alternatiividest sisaldavad tõenäoliselt lisandina pliid. |
| --- | --- |

(23)

Piirangut tuleks kohaldada pliid sisaldava laskemoona suhtes, mille pliisisaldus on vähemalt 1 %. 1 % on mittetoksilise laskemoona heakskiitmisel Ameerika Ühendriikides kohaldatav sisaldusmäär, millega välditakse rändlindudele ja muudele metsloomadele või nende elupaikadele märkimisväärse mürgistusohu avaldumist. Lisaks peetakse piirangu jaoks 1 %list sisaldusmäära piisavaks, et vähendada pliid sisaldavast laskemoonamaterjalist tulenevaid ohte, kuid samas on see kergesti saavutatav ka alternatiivse laskemoona tootjatele, arvestades, et mõned neist alternatiividest sisaldavad tõenäoliselt lisandina pliid.

| (24) | Piirangut silmas pidades on asjakohane lähtuda Ramsaris 2. veebruaril 1971 allkirjastatud rahvusvahelise tähtsusega märgalade konventsioonis (Ramsari konventsioon) kasutatud „märgalade“ määratlust, nagu soovitas amet ja mida kinnitati RACi ja SEACi arvamustes, kuna see määratlus on kõikehõlmav ja hõlmab kõiki märgalade liike (sealhulgas turbaalasid, kus leidub ka palju veelinde) ning kuna Ramsari konventsioonis on välja töötatud ka märgalade liikide klassifitseerimise süsteem, mis aitab märgalasid tuvastada. |
| --- | --- |

(24)

Piirangut silmas pidades on asjakohane lähtuda Ramsaris 2. veebruaril 1971 allkirjastatud rahvusvahelise tähtsusega märgalade konventsioonis (Ramsari konventsioon) kasutatud „märgalade“ määratlust, nagu soovitas amet ja mida kinnitati RACi ja SEACi arvamustes, kuna see määratlus on kõikehõlmav ja hõlmab kõiki märgalade liike (sealhulgas turbaalasid, kus leidub ka palju veelinde) ning kuna Ramsari konventsioonis on välja töötatud ka märgalade liikide klassifitseerimise süsteem, mis aitab märgalasid tuvastada.

| (25) | Sidusrühmadele tuleks anda piisavalt aega, et nad saaksid võtta asjakohaseid meetmeid piirangu järgimiseks, ning liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega, et valmistuda piirangu jõustamiseks. Võttes arvesse RACi ja SEACi väljendatud seisukohti ameti pakutud kolmeaastasest perioodist lühema üleminekuperioodi võimalikkuse ja asjakohasuse kohta ning võttes eelkõige arvesse igal aastal pliid sisaldava laskemoona kasutamise tõttu märgaladele sattuva plii hinnangulist mõju, tuleks piirangu kohaldamist edasi lükata 24 kuu võrra. |
| --- | --- |

(25)

Sidusrühmadele tuleks anda piisavalt aega, et nad saaksid võtta asjakohaseid meetmeid piirangu järgimiseks, ning liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega, et valmistuda piirangu jõustamiseks. Võttes arvesse RACi ja SEACi väljendatud seisukohti ameti pakutud kolmeaastasest perioodist lühema üleminekuperioodi võimalikkuse ja asjakohasuse kohta ning võttes eelkõige arvesse igal aastal pliid sisaldava laskemoona kasutamise tõttu märgaladele sattuva plii hinnangulist mõju, tuleks piirangu kohaldamist edasi lükata 24 kuu võrra.

| (26) | 2018. aasta septembris avaldas amet uurimisaruande (6) tulemused, milles vaadati läbi olemasolev teave plii eri kasutusviiside kohta, muu hulgas maa-aladel väljaspool märgalasid, st maismaakeskkonnas kasutatava laskemoona kohta. Kuna uurimisaruandes leiti muu hulgas, et kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et pliid sisaldava laskemoona kasutamine maismaakeskkonnas kujutab endast ohtu nii inimese tervisele kui ka keskkonnale, palus komisjon 2019. aastal ametil koostada XV lisa kohane toimik, pidades silmas plii turule laskmise ja kasutamise võimalikku piiramist laskemoona ja kalapüügivahendite puhul (7). |
| --- | --- |

(26)

2018. aasta septembris avaldas amet uurimisaruande (6) tulemused, milles vaadati läbi olemasolev teave plii eri kasutusviiside kohta, muu hulgas maa-aladel väljaspool märgalasid, st maismaakeskkonnas kasutatava laskemoona kohta. Kuna uurimisaruandes leiti muu hulgas, et kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et pliid sisaldava laskemoona kasutamine maismaakeskkonnas kujutab endast ohtu nii inimese tervisele kui ka keskkonnale, palus komisjon 2019. aastal ametil koostada XV lisa kohane toimik, pidades silmas plii turule laskmise ja kasutamise võimalikku piiramist laskemoona ja kalapüügivahendite puhul (7).

| (27) | Lisaks väljendasid riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee oma XV lisa toimikut käsitlevates arvamustes pliid sisaldava laskemoona kasutamise kohta märgalal laskmisel oma nõusolekut ameti seisukohaga, et pliid sisaldava laskemoona turule laskmise ja kasutamise keelamine kõigil maastikel tõstaks keskkonnakaitse taset ning oleks praktilisest ja jõustatavuse seisukohast tõhusam. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks väljendasid riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee oma XV lisa toimikut käsitlevates arvamustes pliid sisaldava laskemoona kasutamise kohta märgalal laskmisel oma nõusolekut ameti seisukohaga, et pliid sisaldava laskemoona turule laskmise ja kasutamise keelamine kõigil maastikel tõstaks keskkonnakaitse taset ning oleks praktilisest ja jõustatavuse seisukohast tõhusam.

| (28) | Mõnes liikmesriigis võib käesoleva määrusega kehtestatud piirang põhjustada liikmesriigi geograafiliste eritingimuste tõttu erilisi raskusi. Liikmesriikides, kelle territooriumil on märkimisväärne osa märgalasid, võib pliid sisaldava laskemoonaga laskmise ja selle kaasaskandmise keelul märgaladel ja nende ümbruses olla praktikas samasugune mõju nagu kogu territooriumi hõlmaval täielikul laskmise keelustamisel, kuna igat liiki jahimehed satuvad peaaegu vältimatult sageli märgaladele või nende ümbrusse. Lisaks ei pruugi vahendid, mida tuleks kasutada ainult märgaladele ja nende ümbrusele suunatud piirangu jõustamiseks, olla palju väiksemad ja võivad olla isegi suuremad kui vahendid, mida on vaja kogu nende territooriumi hõlmava piirangu jõustamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Mõnes liikmesriigis võib käesoleva määrusega kehtestatud piirang põhjustada liikmesriigi geograafiliste eritingimuste tõttu erilisi raskusi. Liikmesriikides, kelle territooriumil on märkimisväärne osa märgalasid, võib pliid sisaldava laskemoonaga laskmise ja selle kaasaskandmise keelul märgaladel ja nende ümbruses olla praktikas samasugune mõju nagu kogu territooriumi hõlmaval täielikul laskmise keelustamisel, kuna igat liiki jahimehed satuvad peaaegu vältimatult sageli märgaladele või nende ümbrusse. Lisaks ei pruugi vahendid, mida tuleks kasutada ainult märgaladele ja nende ümbrusele suunatud piirangu jõustamiseks, olla palju väiksemad ja võivad olla isegi suuremad kui vahendid, mida on vaja kogu nende territooriumi hõlmava piirangu jõustamiseks.

| (29) | Võttes arvesse kirjeldatud raskusi ning vajadust, et meede oleks mitte ainult tõhus, vaid ka lihtne ja õiglane jahikogukonna kui terviku suhtes, samuti ameti uurimisaruande tulemusi ning riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee seisukohti, leiab komisjon, et nendele liikmesriikidele, kus sellised raskused tõenäoliselt tekivad, tuleks anda võimalus kehtestada oma territooriumil erinev piirang, mis keelaks nii pliid sisaldava laskemoona turule laskmise kui ka selle püssist laskmise ja kaasaskandmise kogu nende territooriumil, nii märgaladel kui ka väljaspool neid, hoolimata laskmise liigist. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse kirjeldatud raskusi ning vajadust, et meede oleks mitte ainult tõhus, vaid ka lihtne ja õiglane jahikogukonna kui terviku suhtes, samuti ameti uurimisaruande tulemusi ning riskihindamise komitee ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee seisukohti, leiab komisjon, et nendele liikmesriikidele, kus sellised raskused tõenäoliselt tekivad, tuleks anda võimalus kehtestada oma territooriumil erinev piirang, mis keelaks nii pliid sisaldava laskemoona turule laskmise kui ka selle püssist laskmise ja kaasaskandmise kogu nende territooriumil, nii märgaladel kui ka väljaspool neid, hoolimata laskmise liigist.

| (30) | Õiguskindluse tagamiseks on oluline kindlaks määrata liikmesriigid, kellel on õigus seda võimalust kasutada. See võimalus peaks olema kättesaadav neile liikmesriikidele, kelle territooriumist vähemalt 20 % moodustavad märgalad. 20 % künnis peaks hõlmama neid liikmesriike, kellel geograafiliste eritingimuste tõttu tõenäoliselt raskusi tekib. |
| --- | --- |

(30)

Õiguskindluse tagamiseks on oluline kindlaks määrata liikmesriigid, kellel on õigus seda võimalust kasutada. See võimalus peaks olema kättesaadav neile liikmesriikidele, kelle territooriumist vähemalt 20 % moodustavad märgalad. 20 % künnis peaks hõlmama neid liikmesriike, kellel geograafiliste eritingimuste tõttu tõenäoliselt raskusi tekib.

| (31) | Kuna piirang, mida need liikmesriigid võivad kehtestada, oleks rangem kui ainult märgaladel ja neid ümbritsevatel aladel kehtiv piirang, on asjakohane sätestada kõnealuse piirangu kehtestamiseks pikem periood. Pikem periood peaks olema 36 kuud, mis vastab ameti poolt XV lisa toimikus algselt soovitatud perioodile. |
| --- | --- |

(31)

Kuna piirang, mida need liikmesriigid võivad kehtestada, oleks rangem kui ainult märgaladel ja neid ümbritsevatel aladel kehtiv piirang, on asjakohane sätestada kõnealuse piirangu kehtestamiseks pikem periood. Pikem periood peaks olema 36 kuud, mis vastab ameti poolt XV lisa toimikus algselt soovitatud perioodile.

| (32) | Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides tuleks seda võimalust kasutavatelt liikmesriikidelt nõuda, et nad teavitaksid komisjoni oma kavatsusest ja meetmetest, mida nad on võtnud selle rakendamiseks teatava tähtaja jooksul, ning komisjon peaks viivitamata tegema üldsusele kättesaadavaks nii teavituse kui ka vastuvõetud siseriiklike meetmete tekstid. |
| --- | --- |

(32)

Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides tuleks seda võimalust kasutavatelt liikmesriikidelt nõuda, et nad teavitaksid komisjoni oma kavatsusest ja meetmetest, mida nad on võtnud selle rakendamiseks teatava tähtaja jooksul, ning komisjon peaks viivitamata tegema üldsusele kättesaadavaks nii teavituse kui ka vastuvõetud siseriiklike meetmete tekstid.

| (33) | Mitmed liikmesriigid on kehtestanud siseriiklikud sätted, millega keelatakse või piiratakse pliid sisaldava laskemoona kasutamist keskkonna või inimeste tervise kaitset silmas pidades rangemalt, kui on sätestatud käesolevas määruses. Kui sundida neid liikmesriike käesoleva määruse nõuete täitmiseks vähendama olemasolevat kaitsetaset, võib see suurendada pliimoona kasutamist nendes liikmesriikides. Selline tulemus ei oleks kooskõlas aluslepingu artikli 114 lõikes 3 nõutud kaitstuse kõrge tasemega. Seepärast tuleks liikmesriikidel lubada säilitada rangemad sätted. |
| --- | --- |

(33)

Mitmed liikmesriigid on kehtestanud siseriiklikud sätted, millega keelatakse või piiratakse pliid sisaldava laskemoona kasutamist keskkonna või inimeste tervise kaitset silmas pidades rangemalt, kui on sätestatud käesolevas määruses. Kui sundida neid liikmesriike käesoleva määruse nõuete täitmiseks vähendama olemasolevat kaitsetaset, võib see suurendada pliimoona kasutamist nendes liikmesriikides. Selline tulemus ei oleks kooskõlas aluslepingu artikli 114 lõikes 3 nõutud kaitstuse kõrge tasemega. Seepärast tuleks liikmesriikidel lubada säilitada rangemad sätted.

| (34) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1907/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(34)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1907/2006 vastavalt muuta.

| (35) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 133 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. jaanuar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  https://www.unep-aewa.org/sites/default/files/basic_page_documents/agreement_text_english_final.pdf

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

3

(4)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6ef877d5-94b7-a8f8-1c49-8c07c894fff7

4

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b092e670-3266-fb5d-6296-544eaccb5d4a

5

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13641/lead_ammunition_investigation_report_en.pdf/efdc0ae4-c7be-ee71-48a3-bb8abe20374a

6

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13641/rest_lead_ammunition_COM_request_en.pdf/f607c957-807a-3b7c-07ae-01151001d939

7

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande 63 teise veergu lisatakse järgmised punktid:

| | „11. | Pärast 15. veebruari 2023 ei tohi märgaladel või neist kuni 100 meetri piires teha ühtki järgmistest toimingutest:






  a) | lasta püssist laskemoona, mille (metallina väljendatud) plii sisaldus on 1 massiprotsent või suurem; |
| --- | --- | --- | --- |

„11.

Pärast 15. veebruari 2023 ei tohi märgaladel või neist kuni 100 meetri piires teha ühtki järgmistest toimingutest:

a)

lasta püssist laskemoona, mille (metallina väljendatud) plii sisaldus on 1 massiprotsent või suurem;

| b) | kanda kaasas sellist laskemoona märgalal laskmas olles või märgalale laskma mineku osana. |
| --- | --- |

b)

kanda kaasas sellist laskemoona märgalal laskmas olles või märgalale laskma mineku osana.

Esimese alapunkti kohaldamisel kehtib järgmine:

| a) | „märgalast 100 meetri piires“ – märgala mis tahes välispiirist 100 meetri raadiuses; |
| --- | --- |

a)

„märgalast 100 meetri piires“ – märgala mis tahes välispiirist 100 meetri raadiuses;

| b) | „laskmine märgalal“ – laskmine märgalal või sellest 100 meetri piires; |
| --- | --- |

b)

„laskmine märgalal“ – laskmine märgalal või sellest 100 meetri piires;

| c) | kui märgalal või sellest 100 meetri piires laskmas viibiv või laskma minev isik leitakse kaasas kandmas laskemoona, loetakse kõnealune laskmine märgalal laskmiseks, välja arvatud juhul, kui kõnealune isik suudab tõendada, et tegemist oli muud liiki laskmisega. |
| --- | --- |

c)

kui märgalal või sellest 100 meetri piires laskmas viibiv või laskma minev isik leitakse kaasas kandmas laskemoona, loetakse kõnealune laskmine märgalal laskmiseks, välja arvatud juhul, kui kõnealune isik suudab tõendada, et tegemist oli muud liiki laskmisega.

Esimeses alapunktis sätestatud piirangut ei kohaldata liikmesriigis, kes teatab kooskõlas punktiga 12 komisjonile, et ta kavatseb kasutada kõnealuses punktis antud võimalust.

| 12. | Kui vähemalt 20 % liikmesriigi kogu territooriumist, välja arvatud territoriaalveed, on märgalad, võib kõnealune liikmesriik punkti 11 esimeses alapunktis sätestatud piirangu asemel kogu oma territooriumil keelata alates 15. veebruarist 2024 järgmised toimingud:






  a) | lasta turule laskemoona, mille (metallina väljendatud) plii sisaldus on 1 massiprotsent või suurem; |
| --- | --- | --- |

12.

Kui vähemalt 20 % liikmesriigi kogu territooriumist, välja arvatud territoriaalveed, on märgalad, võib kõnealune liikmesriik punkti 11 esimeses alapunktis sätestatud piirangu asemel kogu oma territooriumil keelata alates 15. veebruarist 2024 järgmised toimingud:

a)

lasta turule laskemoona, mille (metallina väljendatud) plii sisaldus on 1 massiprotsent või suurem;

| b) | lasta püssist sellist laskemoona; |
| --- | --- |

b)

lasta püssist sellist laskemoona;

| c) | kanda kaasas sellist laskemoona laskmas olemise ajal või laskma mineku osana. |
| --- | --- |

c)

kanda kaasas sellist laskemoona laskmas olemise ajal või laskma mineku osana.

Iga liikmesriik, kes kavatseb kasutada esimeses alapunktis antud võimalust, teatab sellest kavatsusest komisjonile hiljemalt 15. augustiks 2021. Liikmesriik edastab vastuvõetud siseriiklike meetmete teksti komisjonile viivitamata ja igal juhul hiljemalt 15. augustiks 2023. Komisjon teeb viivitamata üldsusele kättesaadavaks iga sellise kavatsuse ja saadud siseriiklike meetmete tekstid.

| 13. | Punktides 11 ja 12 kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „märgalad“ – looduslikud või tehislikud, alalised või ajutised seisva või voolava, mageda, riim- või soolase veega soo-, madalsoo-, turba- või veealad, sealhulgas mereveealad, mille sügavus mõõna ajal ei ületa kuut meetrit; |
| --- | --- | --- |

13.

Punktides 11 ja 12 kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)

„märgalad“ – looduslikud või tehislikud, alalised või ajutised seisva või voolava, mageda, riim- või soolase veega soo-, madalsoo-, turba- või veealad, sealhulgas mereveealad, mille sügavus mõõna ajal ei ületa kuut meetrit;

| b) | „laskemoon“– graanulid, mida kasutatakse või mis on ette nähtud ühekordse laengu või padrunina jahipüssis kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

„laskemoon“– graanulid, mida kasutatakse või mis on ette nähtud ühekordse laengu või padrunina jahipüssis kasutamiseks;

| c) | „jahipüss“ – sileraudne püss, välja arvatud õhkpüssid; |
| --- | --- |

c)

„jahipüss“ – sileraudne püss, välja arvatud õhkpüssid;

| d) | „laskmine“ – igasugune laskmine jahipüssist; |
| --- | --- |

d)

„laskmine“ – igasugune laskmine jahipüssist;

| e) | „kaasas kandmine“ – enda juures hoidmine või mis tahes muul viisil kandmine või vedamine; |
| --- | --- |

e)

„kaasas kandmine“ – enda juures hoidmine või mis tahes muul viisil kandmine või vedamine;

| f) | et määrata kindlaks, kas isik, kelle valdusest leitakse laskemoona, kannab seda kaasas „laskma mineku osana“:






  i) | võetakse arvesse kõiki juhtumi asjaolusid; |
| --- | --- | --- |

f)

et määrata kindlaks, kas isik, kelle valdusest leitakse laskemoona, kannab seda kaasas „laskma mineku osana“:

i)

võetakse arvesse kõiki juhtumi asjaolusid;

| ii) | isik, kelle valdusest leitakse laskemoona, ei pruugi tingimata olla isik, kes laseb.“ |
| --- | --- |

ii)

isik, kelle valdusest leitakse laskemoona, ei pruugi tingimata olla isik, kes laseb.“

| 14. | Liikmesriigid võivad säilitada 15. veebruaril 2021 kehtivad keskkonna ja inimeste tervise kaitset käsitlevad siseriiklikud sätted, mis piiravad laskemoona pliisisaldust rangemalt, kui on sätestatud punktis 11.
  Liikmesriik edastab kõnealuste siseriiklike sätete teksti viivitamata komisjonile. Komisjon teeb viivitamata üldsusele kättesaadavaks kõik saadud siseriiklike sätete tekstid.“ |
| --- | --- |

14.

Liikmesriigid võivad säilitada 15. veebruaril 2021 kehtivad keskkonna ja inimeste tervise kaitset käsitlevad siseriiklikud sätted, mis piiravad laskemoona pliisisaldust rangemalt, kui on sätestatud punktis 11.

Liikmesriik edastab kõnealuste siseriiklike sätete teksti viivitamata komisjonile. Komisjon teeb viivitamata üldsusele kättesaadavaks kõik saadud siseriiklike sätete tekstid.“

---