# Službeni list L 82/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 82 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.9. ožujka 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 82

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.9. ožujka 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA |
| | * | Pravilnik UN-a br. 153 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na cjelovitost sustava za dovod goriva i sigurnost električnog pogonskog sklopa u slučaju stražnjeg sudara [2021/386] | 1 |
| | * | Pravilnik UN-a br. 155 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na kibersigurnost i sustav za upravljanje kibersigurnošću [2021/387] | 30 |
| | * | Pravilnik UN-a br. 156 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ažuriranje softvera i sustav za upravljanje softverskim ažuriranjima [2021/388] | 60 |
| | * | Pravilnik UN-a br. 157 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na automatski sustav za držanje prometne trake [2021/389] | 75 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

*

Pravilnik UN-a br. 153 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na cjelovitost sustava za dovod goriva i sigurnost električnog pogonskog sklopa u slučaju stražnjeg sudara [2021/386]

1

*

Pravilnik UN-a br. 155 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na kibersigurnost i sustav za upravljanje kibersigurnošću [2021/387]

30

*

Pravilnik UN-a br. 156 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ažuriranje softvera i sustav za upravljanje softverskim ažuriranjima [2021/388]

60

*

Pravilnik UN-a br. 157 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na automatski sustav za držanje prometne trake [2021/389]

75

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

AKTI KOJE DONOSE TIJELA USTANOVLJENA MEĐUNARODNIM SPORAZUMIMA

| 9.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 82/1

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik UN-a br. 153 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na cjelovitost sustava za dovod goriva i sigurnost električnog pogonskog sklopa u slučaju stražnjeg sudara [2021/386]

Datum stupanja na snagu: 22. siječnja 2021.

Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojan i pravno obvezujući tekst je: ECE/TRANS/WP.29/2020/76.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zahtjevi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ispitivanje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preinake tipa vozila i proširenje homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela |
| --- | --- |

11.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Primjeri izgleda homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2.

| 3. | Postupak ispitivanja udarom straga |
| --- | --- |

3.

| 4. | Uvjeti ispitivanja i postupci procjene sustava za dovod vodikova goriva nakon udara |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ispitni postupci za vozila opremljena električnim pogonskim sklopom |
| --- | --- |

5.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na vozila kategorije M1
   (1) čija ukupna dopuštena masa ne prelazi 3 500 kg i na vozila kategorije N1 s obzirom na cjelovitost sustava za dovod goriva i sigurnost električnog pogonskog sklopa koji radi na visokom naponu u slučaju stražnjeg sudara.

1

1

1

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1. | „tip vozila” znači kategorija motornih vozila koja se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama kao što su: |
| --- | --- |

2.1.

„tip vozila” znači kategorija motornih vozila koja se ne razlikuju prema bitnim karakteristikama kao što su:

| 2.1.1. | duljina i širina vozila, u mjeri u kojoj utječu na rezultate ispitivanja udarom propisanog ovim Pravilnikom; |
| --- | --- |

2.1.1.

duljina i širina vozila, u mjeri u kojoj utječu na rezultate ispitivanja udarom propisanog ovim Pravilnikom;

| 2.1.2. | konstrukcija, dimenzije, oblik i materijali dijela vozila iza poprečne ravnine koja prolazi kroz točku „R” krajnjeg stražnjeg sjedala; |
| --- | --- |

2.1.2.

konstrukcija, dimenzije, oblik i materijali dijela vozila iza poprečne ravnine koja prolazi kroz točku „R” krajnjeg stražnjeg sjedala;

| 2.1.3. | oblici i unutarnje dimenzije putničkog prostora u mjeri u kojoj utječu na rezultate ispitivanja udarom propisanog ovim Pravilnikom; |
| --- | --- |

2.1.3.

oblici i unutarnje dimenzije putničkog prostora u mjeri u kojoj utječu na rezultate ispitivanja udarom propisanog ovim Pravilnikom;

| 2.1.4. | položaj (sprijeda, straga ili središnji) i smjer (poprečni ili uzdužni) motora, u mjeri u kojoj nepovoljno utječu na rezultat postupka ispitivanja udarom propisanog ovim Pravilnikom; |
| --- | --- |

2.1.4.

položaj (sprijeda, straga ili središnji) i smjer (poprečni ili uzdužni) motora, u mjeri u kojoj nepovoljno utječu na rezultat postupka ispitivanja udarom propisanog ovim Pravilnikom;

| 2.1.5. | masa neopterećenog vozila, u mjeri u kojoj nepovoljno utječe na rezultat ispitivanja udarom propisanog ovim Pravilnikom; |
| --- | --- |

2.1.5.

masa neopterećenog vozila, u mjeri u kojoj nepovoljno utječe na rezultat ispitivanja udarom propisanog ovim Pravilnikom;

| 2.1.6. | mjesta ugradnje REESS-a, u mjeri u kojoj nepovoljno utječu na rezultate ispitivanja udarom propisanog u ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

2.1.6.

mjesta ugradnje REESS-a, u mjeri u kojoj nepovoljno utječu na rezultate ispitivanja udarom propisanog u ovom Pravilniku;

| 2.1.7. | konstrukcija, oblik, dimenzije i materijal (metal/plastika) spremnikâ; |
| --- | --- |

2.1.7.

konstrukcija, oblik, dimenzije i materijal (metal/plastika) spremnikâ;

| 2.1.8. | položaj spremnikâ u vozilu ako taj položaj nepovoljno utječe na zahtjeve iz stavka 5.2.1.; |
| --- | --- |

2.1.8.

položaj spremnikâ u vozilu ako taj položaj nepovoljno utječe na zahtjeve iz stavka 5.2.1.;

| 2.1.9. | karakteristike i položaj sustava dovoda goriva (crpka, filtri itd.); |
| --- | --- |

2.1.9.

karakteristike i položaj sustava dovoda goriva (crpka, filtri itd.);

| 2.2. | „putnički prostor” znači prostor za smještaj putnika koji je omeđen krovom, podom, bočnim stijenkama, vratima, vanjskim staklenim plohama, prednjom i stražnjom pregradom ili stražnjim vratima te pregradama za električnu zaštitu i kućištima za zaštitu putnika od izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom; |
| --- | --- |

2.2.

„putnički prostor” znači prostor za smještaj putnika koji je omeđen krovom, podom, bočnim stijenkama, vratima, vanjskim staklenim plohama, prednjom i stražnjom pregradom ili stražnjim vratima te pregradama za električnu zaštitu i kućištima za zaštitu putnika od izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom;

| 2.3. | „masa neopterećenog vozila” znači masa vozila u voznom stanju, bez putnika i tereta, ali s gorivom u spremniku, rashladnim sredstvom, mazivom, alatima i zamjenskim kotačem (ako ga proizvođač vozila isporučuje kao standardnu opremu); |
| --- | --- |

2.3.

„masa neopterećenog vozila” znači masa vozila u voznom stanju, bez putnika i tereta, ali s gorivom u spremniku, rashladnim sredstvom, mazivom, alatima i zamjenskim kotačem (ako ga proizvođač vozila isporučuje kao standardnu opremu);

| 2.4. | „spremnik” znači spremnik konstruiran za pohranu tekućega goriva, kako je definirano u stavku 2.6. ili stlačenog vodika, koji se upotrebljava prvenstveno za pogon vozila, isključujući njegov pribor (cijev za punjenje ako je ona poseban dio, otvor za punjenje, čep, mjerač razine goriva, vodovi prema motoru i vodovi za izjednačivanje tlaka itd.); |
| --- | --- |

2.4.

„spremnik” znači spremnik konstruiran za pohranu tekućega goriva, kako je definirano u stavku 2.6. ili stlačenog vodika, koji se upotrebljava prvenstveno za pogon vozila, isključujući njegov pribor (cijev za punjenje ako je ona poseban dio, otvor za punjenje, čep, mjerač razine goriva, vodovi prema motoru i vodovi za izjednačivanje tlaka itd.);

| 2.5. | „obujam spremnika za gorivo” znači obujam spremnika za gorivo prema proizvođačevoj deklaraciji; |
| --- | --- |

2.5.

„obujam spremnika za gorivo” znači obujam spremnika za gorivo prema proizvođačevoj deklaraciji;

| 2.6. | „tekuće gorivo” znači gorivo koje je pri normalnim uvjetima temperature i tlaka u tekućem stanju; |
| --- | --- |

2.6.

„tekuće gorivo” znači gorivo koje je pri normalnim uvjetima temperature i tlaka u tekućem stanju;

| 2.7. | „visokonaponski” znači klasifikacija električnog sastavnog dijela ili strujnog kruga ako je efektivna vrijednost (RMS) njegova radnog napona > 60 V i ≤ 1 500 V za istosmjernu struju ili > 30 V i ≤ 1 000 V za izmjeničnu struju; |
| --- | --- |

2.7.

„visokonaponski” znači klasifikacija električnog sastavnog dijela ili strujnog kruga ako je efektivna vrijednost (RMS) njegova radnog napona > 60 V i ≤ 1 500 V za istosmjernu struju ili > 30 V i ≤ 1 000 V za izmjeničnu struju;

| 2.8. | „sustav za pohranu energije s mogućnošću ponovnog punjenja” ili „REESS” znači sustav za pohranu energije s mogućnošću ponovnog punjenja koji osigurava električnu energiju za pogon;
  Baterija čija je osnovna namjena napajanje električnom energijom za pokretanje motora i/ili osvjetljavanje i/ili rad drugih pomoćnih sustava vozila ne smatra se REESS-om. [Primarna uporaba u ovom kontekstu znači da se više od 50 % energije iz baterije koristi za pokretanje motora i/ili osvjetljavanje i/ili rad drugih pomoćnih sustava vozila tijekom odgovarajućeg voznog ciklusa, npr. WLTC za M1 i N1]; |
| --- | --- |

2.8.

„sustav za pohranu energije s mogućnošću ponovnog punjenja” ili „REESS” znači sustav za pohranu energije s mogućnošću ponovnog punjenja koji osigurava električnu energiju za pogon;

Baterija čija je osnovna namjena napajanje električnom energijom za pokretanje motora i/ili osvjetljavanje i/ili rad drugih pomoćnih sustava vozila ne smatra se REESS-om. [Primarna uporaba u ovom kontekstu znači da se više od 50 % energije iz baterije koristi za pokretanje motora i/ili osvjetljavanje i/ili rad drugih pomoćnih sustava vozila tijekom odgovarajućeg voznog ciklusa, npr. WLTC za M1 i N1];

1

1

| 2.9. | „pregrada za električnu zaštitu” znači dio koji služi za zaštitu od svakog izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom; |
| --- | --- |

2.9.

„pregrada za električnu zaštitu” znači dio koji služi za zaštitu od svakog izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom;

| 2.10. | „električni pogonski sklop” znači strujni krug koji obuhvaća pogonske motore, a može obuhvaćati i REESS, sustav pretvarača električne energije, elektroničke pretvarače, povezane kablove i priključke te priključni sustav za punjenje REESS-a; |
| --- | --- |

2.10.

„električni pogonski sklop” znači strujni krug koji obuhvaća pogonske motore, a može obuhvaćati i REESS, sustav pretvarača električne energije, elektroničke pretvarače, povezane kablove i priključke te priključni sustav za punjenje REESS-a;

| 2.11. | „dijelovi pod naponom” znači vodljivi dijelovi kojima u uobičajenim radnim uvjetima prolazi električna energija; |
| --- | --- |

2.11.

„dijelovi pod naponom” znači vodljivi dijelovi kojima u uobičajenim radnim uvjetima prolazi električna energija;

| 2.12. | „izloženi vodljivi dio” znači vodljivi dio koji se može dotaknuti u skladu sa stupnjem zaštite IPXXB koji u uobičajenim uvjetima rada nije pod naponom, ali može biti pod naponom u slučaju kvara izolacije. To uključuje dijelove pod pokrovom koji se može ukloniti bez alata; |
| --- | --- |

2.12.

„izloženi vodljivi dio” znači vodljivi dio koji se može dotaknuti u skladu sa stupnjem zaštite IPXXB koji u uobičajenim uvjetima rada nije pod naponom, ali može biti pod naponom u slučaju kvara izolacije. To uključuje dijelove pod pokrovom koji se može ukloniti bez alata;

| 2.13. | „izravan dodir” znači dodir osoba s dijelovima pod visokim naponom; |
| --- | --- |

2.13.

„izravan dodir” znači dodir osoba s dijelovima pod visokim naponom;

| 2.14. | „neizravan dodir” znači dodir osoba s izloženim vodljivim dijelovima; |
| --- | --- |

2.14.

„neizravan dodir” znači dodir osoba s izloženim vodljivim dijelovima;

| 2.15. | „stupanj zaštite IPXXB” znači zaštita od dodira s dijelovima pod visokim naponom izvedena pomoću pregrada za električnu zaštitu i kućišta te ispitana zglobnom mjernom sondom (stupanj zaštite IPXXB) kako je opisano u stavku 4. Priloga 5.; |
| --- | --- |

2.15.

„stupanj zaštite IPXXB” znači zaštita od dodira s dijelovima pod visokim naponom izvedena pomoću pregrada za električnu zaštitu i kućišta te ispitana zglobnom mjernom sondom (stupanj zaštite IPXXB) kako je opisano u stavku 4. Priloga 5.;

| 2.16. | „radni napon” znači najveća efektivna vrijednost napona strujnog kruga koju je deklarirao proizvođač, a koja se može javiti između bilo kojih vodljivih dijelova u otvorenom strujnom krugu ili pri uobičajenim uvjetima rada. Ako je električni strujni krug podijeljen galvanskom izolacijom, radni napon određuje se za svaki odvojeni strujni krug zasebno; |
| --- | --- |

2.16.

„radni napon” znači najveća efektivna vrijednost napona strujnog kruga koju je deklarirao proizvođač, a koja se može javiti između bilo kojih vodljivih dijelova u otvorenom strujnom krugu ili pri uobičajenim uvjetima rada. Ako je električni strujni krug podijeljen galvanskom izolacijom, radni napon određuje se za svaki odvojeni strujni krug zasebno;

| 2.17. | „priključni sustav za punjenje sustava za pohranu energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS)” ili „priključni sustav za punjenje REESS-a” znači strujni krug koji se koristi za punjenje REESS-a iz vanjskog izvora napajanja električnom energijom, uključujući ulazni priključak na vozilu; |
| --- | --- |

2.17.

„priključni sustav za punjenje sustava za pohranu energije s mogućnošću ponovnog punjenja (REESS)” ili „priključni sustav za punjenje REESS-a” znači strujni krug koji se koristi za punjenje REESS-a iz vanjskog izvora napajanja električnom energijom, uključujući ulazni priključak na vozilu;

| 2.18. | „električna šasija” znači komplet električno povezanih vodljivih dijelova čiji se električni potencijal uzima kao referentna vrijednost; |
| --- | --- |

2.18.

„električna šasija” znači komplet električno povezanih vodljivih dijelova čiji se električni potencijal uzima kao referentna vrijednost;

| 2.19. | „strujni krug” znači sklop povezanih dijelova pod visokim naponom koji je konstruiran tako da je u uobičajenom radu pod visokim naponom; |
| --- | --- |

2.19.

„strujni krug” znači sklop povezanih dijelova pod visokim naponom koji je konstruiran tako da je u uobičajenom radu pod visokim naponom;

| 2.20. | „pretvarač električne energije” znači sustav (npr. gorivna ćelija) koji proizvodi i osigurava električnu energiju za električni pogon; |
| --- | --- |

2.20.

„pretvarač električne energije” znači sustav (npr. gorivna ćelija) koji proizvodi i osigurava električnu energiju za električni pogon;

| 2.21. | „elektronički pretvarač” znači uređaj za reguliranje i/ili pretvaranje električne energije za električni pogon; |
| --- | --- |

2.21.

„elektronički pretvarač” znači uređaj za reguliranje i/ili pretvaranje električne energije za električni pogon;

| 2.22. | „kućište” znači dio koji okružuje unutarnje jedinice i štiti ih od izravnog dodira; |
| --- | --- |

2.22.

„kućište” znači dio koji okružuje unutarnje jedinice i štiti ih od izravnog dodira;

| 2.23. | „visokonaponska sabirnica” znači strujni krug, zajedno s priključnim sustavom za punjenje REESS-a, koji radi na visokom naponu. Kada su strujni krugovi galvanski spojeni i ispunjavaju posebne uvjete u pogledu napona, samo oni sastavni dijelovi ili dijelovi strujnog kruga koji rade na visokom naponu klasificiraju se kao visokonaponska sabirnica. |
| --- | --- |

2.23.

„visokonaponska sabirnica” znači strujni krug, zajedno s priključnim sustavom za punjenje REESS-a, koji radi na visokom naponu. Kada su strujni krugovi galvanski spojeni i ispunjavaju posebne uvjete u pogledu napona, samo oni sastavni dijelovi ili dijelovi strujnog kruga koji rade na visokom naponu klasificiraju se kao visokonaponska sabirnica.

| 2.24. | „kruti izolator” znači izolacijska obloga kabelskog snopa koja pokriva dijelove pod visokim naponom i štiti ih od izravnog dodira. |
| --- | --- |

2.24.

„kruti izolator” znači izolacijska obloga kabelskog snopa koja pokriva dijelove pod visokim naponom i štiti ih od izravnog dodira.

| 2.25. | „automatski prekidač” znači uređaj koji, kad se aktivira, galvanski odvaja izvore električne energije od ostatka visokonaponskog strujnog kruga električnog pogonskog sklopa; |
| --- | --- |

2.25.

„automatski prekidač” znači uređaj koji, kad se aktivira, galvanski odvaja izvore električne energije od ostatka visokonaponskog strujnog kruga električnog pogonskog sklopa;

| 2.26. | „pogonska baterija otvorenog tipa” znači baterija za koju je potrebna tekućina i koja stvara vodikov plin koji se ispušta u zrak; |
| --- | --- |

2.26.

„pogonska baterija otvorenog tipa” znači baterija za koju je potrebna tekućina i koja stvara vodikov plin koji se ispušta u zrak;

| 2.27. | „vodeni elektrolit” znači elektrolit koji se bazira na vodenoj otopini spojeva (npr. kiseline, lužine) u kojoj nakon njihove disocijacije nastaju vodljivi ioni; |
| --- | --- |

2.27.

„vodeni elektrolit” znači elektrolit koji se bazira na vodenoj otopini spojeva (npr. kiseline, lužine) u kojoj nakon njihove disocijacije nastaju vodljivi ioni;

| 2.28. | „istjecanje elektrolita” znači ispuštanje elektrolita iz REESS-a u obliku tekućine; |
| --- | --- |

2.28.

„istjecanje elektrolita” znači ispuštanje elektrolita iz REESS-a u obliku tekućine;

| 2.29. | „nevodeni elektrolit” znači elektrolit koji se ne bazira na vodi kao otapalu. |
| --- | --- |

2.29.

„nevodeni elektrolit” znači elektrolit koji se ne bazira na vodi kao otapalu.

| 2.30. | „uobičajeni uvjeti rada” znači načini i uvjeti rada koji se realno mogu očekivati tijekom uobičajenog rada vozila, uključujući vožnju dozvoljenom brzinom, parkiranje ili prazan hod u prometu, kao i punjenje punjačima koji su kompatibilni s priključcima za punjenje ugrađenima u vozilo. Uobičajeni uvjeti rada ne obuhvaćaju vozilo oštećeno zbog sudara, krhotina na cesti, vandalizacije, požara ili uranjanja u vodu niti stanje vozila u kojem mu je potreban, ili se provodi, servis i/ili održavanje; |
| --- | --- |

2.30.

„uobičajeni uvjeti rada” znači načini i uvjeti rada koji se realno mogu očekivati tijekom uobičajenog rada vozila, uključujući vožnju dozvoljenom brzinom, parkiranje ili prazan hod u prometu, kao i punjenje punjačima koji su kompatibilni s priključcima za punjenje ugrađenima u vozilo. Uobičajeni uvjeti rada ne obuhvaćaju vozilo oštećeno zbog sudara, krhotina na cesti, vandalizacije, požara ili uranjanja u vodu niti stanje vozila u kojem mu je potreban, ili se provodi, servis i/ili održavanje;

| 2.31. | „posebni naponski uvjet” znači uvjet da najveći napon galvanski spojenog strujnog kruga između dijela pod istosmjernim naponom i bilo kojeg drugog dijela pod naponom (istosmjerna ili izmjenična struja) mora biti ≤ 30 V za izmjeničnu struju (efektivna vrijednost, rms) i ≤ 60 V za istosmjernu struju.







  Napomena: | Ako je dio pod naponom istosmjerne struje takvog strujnog kruga povezan sa šasijom i primjenjuje se posebni naponski uvjet, najveći napon između bilo kojeg dijela pod naponom i električne šasije mora biti ≤ 30 V za izmjeničnu struju i ≤ 60 V za istosmjernu struju. |
| --- | --- | --- |

2.31.

„posebni naponski uvjet” znači uvjet da najveći napon galvanski spojenog strujnog kruga između dijela pod istosmjernim naponom i bilo kojeg drugog dijela pod naponom (istosmjerna ili izmjenična struja) mora biti ≤ 30 V za izmjeničnu struju (efektivna vrijednost, rms) i ≤ 60 V za istosmjernu struju.

Napomena:

Napomena

Ako je dio pod naponom istosmjerne struje takvog strujnog kruga povezan sa šasijom i primjenjuje se posebni naponski uvjet, najveći napon između bilo kojeg dijela pod naponom i električne šasije mora biti ≤ 30 V za izmjeničnu struju i ≤ 60 V za istosmjernu struju.

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na cjelovitost sustava za dovod goriva i sigurnost električnog pogonskog sklopa koji radi na visokom naponu u slučaju stražnjeg sudara podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik u skladu s postupkom utvrđenim u Popisu 3. Sporazuma (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na cjelovitost sustava za dovod goriva i sigurnost električnog pogonskog sklopa koji radi na visokom naponu u slučaju stražnjeg sudara podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik u skladu s postupkom utvrđenim u Popisu 3. Sporazuma (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 3.2. | Predložak opisnog dokumenta dan je u Prilogu 1. – Dodatku 1. |
| --- | --- |

3.2.

Predložak opisnog dokumenta dan je u Prilogu 1. – Dodatku 1.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1. | Ako vozilo dostavljeno za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika, dodjeljuje mu se homologacija tipa. |
| --- | --- |

4.1.

Ako vozilo dostavljeno za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz ovog Pravilnika, dodjeljuje mu se homologacija tipa.

| 4.1.1. | Tehnička služba imenovana u skladu sa stavkom 11. provjerava da su potrebni uvjeti ispunjeni. |
| --- | --- |

4.1.1.

Tehnička služba imenovana u skladu sa stavkom 11. provjerava da su potrebni uvjeti ispunjeni.

| 4.1.2. | U slučaju dvojbe pri provjeri sukladnosti vozila sa zahtjevima iz ovog Pravilnika vodi se računa o svim podacima ili rezultatima ispitivanja proizvođača koji se mogu uzeti u obzir pri potvrdi homologacijskog ispitivanja koje je provela tehnička služba. |
| --- | --- |

4.1.2.

U slučaju dvojbe pri provjeri sukladnosti vozila sa zahtjevima iz ovog Pravilnika vodi se računa o svim podacima ili rezultatima ispitivanja proizvođača koji se mogu uzeti u obzir pri potvrdi homologacijskog ispitivanja koje je provela tehnička služba.

| 4.2. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj u skladu s Popisom 4. Sporazuma (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

4.2.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj u skladu s Popisom 4. Sporazuma (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 4.3. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

4.3.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju, odbijanju ili povlačenju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

| 4.4. | Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka u skladu s predloškom iz Priloga 2. koja se sastoji od: |
| --- | --- |

4.4.

Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka u skladu s predloškom iz Priloga 2. koja se sastoji od:

| 4.4.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (2

| 4.4.2. | desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj. |
| --- | --- |

4.4.2.

desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.

| 4.5. | Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika UN-a priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju dodatni brojevi i simboli svih pravilnika UN-a na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika UN-a priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju dodatni brojevi i simboli svih pravilnika UN-a na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1.

| 4.6. | Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

4.6.

Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

5.   ZAHTJEVI

| 5.1. | Nakon što se na vozilu obavi ispitivanje iz stavka 6. moraju biti ispunjene odredbe iz stavka 5.2.
  Smatra se da vozilo sa svim dijelovima sustava za dovod goriva ugrađenima ispred srednje točke međuosovinskog razmaka ispunjava odredbe iz stavka 5.2.1.
  Smatra se da vozilo sa svim dijelovima električnog pogonskog sklopa, koji radi na visokom naponu, ugrađenima ispred srednje točke međuosovinskog razmaka ispunjava odredbe iz stavka 5.2.2. |
| --- | --- |

5.1.

Nakon što se na vozilu obavi ispitivanje iz stavka 6. moraju biti ispunjene odredbe iz stavka 5.2.

Smatra se da vozilo sa svim dijelovima sustava za dovod goriva ugrađenima ispred srednje točke međuosovinskog razmaka ispunjava odredbe iz stavka 5.2.1.

Smatra se da vozilo sa svim dijelovima električnog pogonskog sklopa, koji radi na visokom naponu, ugrađenima ispred srednje točke međuosovinskog razmaka ispunjava odredbe iz stavka 5.2.2.

| 5.2. | Nakon ispitivanja provedenog u skladu s postupkom utvrđenim u Prilogu 3., Prilogu 4. i Prilogu 5. ovom Pravilniku moraju biti ispunjene sljedeće odredbe u pogledu cjelovitosti sustava za dovod goriva i sigurnosti električnog pogonskog sklopa: |
| --- | --- |

5.2.

Nakon ispitivanja provedenog u skladu s postupkom utvrđenim u Prilogu 3., Prilogu 4. i Prilogu 5. ovom Pravilniku moraju biti ispunjene sljedeće odredbe u pogledu cjelovitosti sustava za dovod goriva i sigurnosti električnog pogonskog sklopa:

| 5.2.1. | ako se radi o vozilu s pogonom na tekuće gorivo, mora biti dokazana sukladnost sa stavcima od 5.2.1.1. do 5.2.1.2.;
  ako se radi o vozilu na vodik, mora biti dokazana sukladnost sa stavcima od 5.2.1.3. do 5.2.1.5.; |
| --- | --- |

5.2.1.

ako se radi o vozilu s pogonom na tekuće gorivo, mora biti dokazana sukladnost sa stavcima od 5.2.1.1. do 5.2.1.2.;

ako se radi o vozilu na vodik, mora biti dokazana sukladnost sa stavcima od 5.2.1.3. do 5.2.1.5.;

| 5.2.1.1. | u sudaru iz instalacije za dovod goriva smije biti samo slabog curenja tekućine; |
| --- | --- |

5.2.1.1.

u sudaru iz instalacije za dovod goriva smije biti samo slabog curenja tekućine;

| 5.2.1.2. | ako je nakon sudara nastalo kontinuirano istjecanje tekućine iz instalacije za dovod goriva, brzina istjecanja ne smije biti veća od 30 g/min. Ako se tekućina iz sustava za dovod goriva miješa s tekućinama iz drugih sustava, a različite se tekućine ne mogu lako odvojiti i identificirati, sve se skupljene tekućine uzimaju u obzir za ocjenjivanje kontinuiranog istjecanja; |
| --- | --- |

5.2.1.2.

ako je nakon sudara nastalo kontinuirano istjecanje tekućine iz instalacije za dovod goriva, brzina istjecanja ne smije biti veća od 30 g/min. Ako se tekućina iz sustava za dovod goriva miješa s tekućinama iz drugih sustava, a različite se tekućine ne mogu lako odvojiti i identificirati, sve se skupljene tekućine uzimaju u obzir za ocjenjivanje kontinuiranog istjecanja;

| 5.2.1.3. | količina propuštanja vodika (VH2), utvrđena u skladu sa stavkom 4. Priloga 4. za vodik ili stavkom 5. Priloga 4. za helij, ne smije prijeći prosječnu vrijednost od 118 NL u minuti u intervalu Δt minuta nakon sudara; |
| --- | --- |

5.2.1.3.

količina propuštanja vodika (VH2

| 5.2.1.4. | obujamska koncentracija plina (vodik ili helij ovisno o slučaju) u zraku, utvrđena za putnički i prtljažni prostor u skladu sa stavkom 6. Priloga 4., ne smije prelaziti 4,0 % za vodik ili 3,0 % za helij u bilo kojem trenutku tijekom 60-minutnog razdoblja mjerenja nakon sudara. Taj je zahtjev ispunjen ako se potvrdi da se zaporni ventil svakog sustava za skladištenje vodika zatvorio u roku od 5 sekundi nakon prvog kontakta vozila s udarnom napravom i da nema propuštanja iz sustava za pohranu vodika. |
| --- | --- |

5.2.1.4.

obujamska koncentracija plina (vodik ili helij ovisno o slučaju) u zraku, utvrđena za putnički i prtljažni prostor u skladu sa stavkom 6. Priloga 4., ne smije prelaziti 4,0 % za vodik ili 3,0 % za helij u bilo kojem trenutku tijekom 60-minutnog razdoblja mjerenja nakon sudara. Taj je zahtjev ispunjen ako se potvrdi da se zaporni ventil svakog sustava za skladištenje vodika zatvorio u roku od 5 sekundi nakon prvog kontakta vozila s udarnom napravom i da nema propuštanja iz sustava za pohranu vodika.

| 5.2.1.5. | Spremnici (za pohranu vodika) moraju ostati pričvršćeni za vozilo u najmanje jednoj točki spajanja. |
| --- | --- |

5.2.1.5.

Spremnici (za pohranu vodika) moraju ostati pričvršćeni za vozilo u najmanje jednoj točki spajanja.

| 5.2.2. | Ako je vozilo opremljeno električnim pogonskim sklopom koji radi na visokom naponu, električni pogonski sklop i visokonaponski sustavi koji su galvanski povezani s visokonaponskom sabirnicom električnog pogonskog sklopa moraju ispunjavati zahtjeve iz stavaka od 5.2.2.1. do 5.2.2.3.: |
| --- | --- |

5.2.2.

Ako je vozilo opremljeno električnim pogonskim sklopom koji radi na visokom naponu, električni pogonski sklop i visokonaponski sustavi koji su galvanski povezani s visokonaponskom sabirnicom električnog pogonskog sklopa moraju ispunjavati zahtjeve iz stavaka od 5.2.2.1. do 5.2.2.3.:

| 5.2.2.1. | Zaštita od strujnog udara
  Nakon udara visokonaponska sabirnica mora ispunjavati barem jedan od četiri kriterija navedenih u stavcima od 5.2.2.1.1. do 5.2.2.1.4.2. u nastavku.
  Ako vozilo ima funkciju automatskog isključivanja ili uređaje koji vodljivo odvajaju strujni krug električnog pogonskog sklopa za vrijeme vožnje, barem se jedan od sljedećih kriterija primjenjuje na odvojeni strujni krug ili na svaki odijeljeni strujni krug pojedinačno nakon aktivacije funkcije isključivanja.
  Međutim, kriteriji iz stavka 5.2.2.1.4. ne primjenjuju se ako više od jednog potencijala dijela visokonaponske sabirnice nije zaštićeno u skladu s uvjetima stupnja zaštite IPXXB.
  Ako se ispitivanje sudarom izvodi pod uvjetom da se dijelovi visokonaponskog sustava nisu pod naponom, osim bilo kojeg priključnog sustava za punjenje REESS-a koji nije pod naponom tijekom vožnje, zaštita od strujnog udara mora se dokazati u skladu sa stavkom 5.2.2.1.3. ili stavkom 5.2.2.1.4. za relevantne dijelove. |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Zaštita od strujnog udara

Nakon udara visokonaponska sabirnica mora ispunjavati barem jedan od četiri kriterija navedenih u stavcima od 5.2.2.1.1. do 5.2.2.1.4.2. u nastavku.

Ako vozilo ima funkciju automatskog isključivanja ili uređaje koji vodljivo odvajaju strujni krug električnog pogonskog sklopa za vrijeme vožnje, barem se jedan od sljedećih kriterija primjenjuje na odvojeni strujni krug ili na svaki odijeljeni strujni krug pojedinačno nakon aktivacije funkcije isključivanja.

Međutim, kriteriji iz stavka 5.2.2.1.4. ne primjenjuju se ako više od jednog potencijala dijela visokonaponske sabirnice nije zaštićeno u skladu s uvjetima stupnja zaštite IPXXB.

Ako se ispitivanje sudarom izvodi pod uvjetom da se dijelovi visokonaponskog sustava nisu pod naponom, osim bilo kojeg priključnog sustava za punjenje REESS-a koji nije pod naponom tijekom vožnje, zaštita od strujnog udara mora se dokazati u skladu sa stavkom 5.2.2.1.3. ili stavkom 5.2.2.1.4. za relevantne dijelove.

| 5.2.2.1.1. | Odsutnost visokog napona
  Naponi Ub, U1 i U2 visokonaponskih sabirnica moraju biti jednaki ili manji od 30 VAC ili 60 VDC unutar 60 sekundi od udara kad se mjere u skladu sa stavkom 2. Priloga 5. |
| --- | --- |

5.2.2.1.1.

Odsutnost visokog napona

Naponi Ub, U1 i U2 visokonaponskih sabirnica moraju biti jednaki ili manji od 30 VAC ili 60 VDC unutar 60 sekundi od udara kad se mjere u skladu sa stavkom 2. Priloga 5.

b

1

2

| 5.2.2.1.2. | Niska razina električne energije
  Ukupna energija (TE) na visokonaponskim sabirnicama mora biti manja od 0,2 džula ako se mjeri u skladu s postupkom ispitivanja iz stavka 3. Priloga 5. primjenom formule (a). Ukupna energija može se izračunati i prema formuli (b) iz stavka 3. Priloga 5. iz izmjerenog napona Ub visokonaponske sabirnice i kapacitivnosti X-kondenzatora (Cx) koju navede proizvođač.
  Energija pohranjena u Y-kondenzatorima (TEy1, TEy2) također mora biti manja od 0,2 džula. To se izračunava prema formuli (c) iz stavka 3. Priloga 5. iz izmjerenog napona U1 i U2 visokonaponskih sabirnica i električne šasije te kapacitivnosti Y-kondenzatora koju navede proizvođač. |
| --- | --- |

5.2.2.1.2.

Niska razina električne energije

Ukupna energija (TE) na visokonaponskim sabirnicama mora biti manja od 0,2 džula ako se mjeri u skladu s postupkom ispitivanja iz stavka 3. Priloga 5. primjenom formule (a). Ukupna energija može se izračunati i prema formuli (b) iz stavka 3. Priloga 5. iz izmjerenog napona Ub visokonaponske sabirnice i kapacitivnosti X-kondenzatora (Cx) koju navede proizvođač.

b

Energija pohranjena u Y-kondenzatorima (TEy1, TEy2) također mora biti manja od 0,2 džula. To se izračunava prema formuli (c) iz stavka 3. Priloga 5. iz izmjerenog napona U1 i U2 visokonaponskih sabirnica i električne šasije te kapacitivnosti Y-kondenzatora koju navede proizvođač.

1

2

| 5.2.2.1.3. | Fizička zaštita
  Radi zaštite od izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom mora postojati stupanj zaštite IPXXB.
  Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom 4. Priloga 5.
  Uz to, radi zaštite od strujnog udara koji bi mogao nastati neizravnim dodirom, otpor između svih izloženih vodljivih dijelova pregrada za električnu zaštitu/kućišta i električne šasije mora biti manji od 0,1 Ω, a otpor između bilo koja dva istovremeno dostupna izložena vodljiva dijela pregrada za električnu zaštitu/kućišta koji su međusobno udaljeni manje od 2,5 m mora biti manji od 0,2 Ω pri protoku struje od barem 0,2 A. Taj se otpor može izračunati pomoću zasebno izmjerenih otpora relevantnih dijelova električnog strujnog kruga.
  Taj je zahtjev ispunjen ako je galvanska veza izvedena zavarivanjem. U slučaju dvojbe ili ako veza nije izvedena zavarivanjem nego na druge načine, mjerenje se obavlja jednim od ispitnih postupaka opisanih u stavku 4. Priloga 5. |
| --- | --- |

5.2.2.1.3.

Fizička zaštita

Radi zaštite od izravnog dodira s dijelovima pod visokim naponom mora postojati stupanj zaštite IPXXB.

Ispitivanje se provodi u skladu sa stavkom 4. Priloga 5.

Uz to, radi zaštite od strujnog udara koji bi mogao nastati neizravnim dodirom, otpor između svih izloženih vodljivih dijelova pregrada za električnu zaštitu/kućišta i električne šasije mora biti manji od 0,1 Ω, a otpor između bilo koja dva istovremeno dostupna izložena vodljiva dijela pregrada za električnu zaštitu/kućišta koji su međusobno udaljeni manje od 2,5 m mora biti manji od 0,2 Ω pri protoku struje od barem 0,2 A. Taj se otpor može izračunati pomoću zasebno izmjerenih otpora relevantnih dijelova električnog strujnog kruga.

Taj je zahtjev ispunjen ako je galvanska veza izvedena zavarivanjem. U slučaju dvojbe ili ako veza nije izvedena zavarivanjem nego na druge načine, mjerenje se obavlja jednim od ispitnih postupaka opisanih u stavku 4. Priloga 5.

| 5.2.2.1.4. | Otpor izolacije
  Moraju biti ispunjeni kriteriji iz stavaka 5.2.2.1.4.1. i 5.2.2.1.4.2.
  Mjerenje se provodi u skladu sa stavkom 5. Priloga 5. |
| --- | --- |

5.2.2.1.4.

Otpor izolacije

Moraju biti ispunjeni kriteriji iz stavaka 5.2.2.1.4.1. i 5.2.2.1.4.2.

Mjerenje se provodi u skladu sa stavkom 5. Priloga 5.

| 5.2.2.1.4.1. | Električni pogonski sklop koji se sastoji od zasebnih DC i AC sabirnica
  Ako su visokonaponske AC sabirnice i visokonaponske DC sabirnice galvanski izolirane jedne od drugih, otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električne šasije (Ri, kako je određeno u stavku 5. Priloga 5.) mora biti najmanje 100 Ω/V radnog napona za DC sabirnice te najmanje 500 Ω/V radnog napona za AC sabirnice. |
| --- | --- |

5.2.2.1.4.1.

Električni pogonski sklop koji se sastoji od zasebnih DC i AC sabirnica

Ako su visokonaponske AC sabirnice i visokonaponske DC sabirnice galvanski izolirane jedne od drugih, otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električne šasije (Ri, kako je određeno u stavku 5. Priloga 5.) mora biti najmanje 100 Ω/V radnog napona za DC sabirnice te najmanje 500 Ω/V radnog napona za AC sabirnice.

i

| 5.2.2.1.4.2. | Električni pogonski sklop koji se sastoji od kombiniranih DC i AC sabirnica
  Ako su visokonaponske AC sabirnice i visokonaponske DC sabirnice vodljivo povezane, one moraju ispunjavati jedan od sljedećih zahtjeva:






  (a) | otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električne šasije mora biti najmanje 500 Ω/V radnoga napona; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.1.4.2.

Električni pogonski sklop koji se sastoji od kombiniranih DC i AC sabirnica

Ako su visokonaponske AC sabirnice i visokonaponske DC sabirnice vodljivo povezane, one moraju ispunjavati jedan od sljedećih zahtjeva:

(a)

otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električne šasije mora biti najmanje 500 Ω/V radnoga napona;

| (b) | otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električne šasije mora biti najmanje 100 Ω/V radnoga napona, a AC sabirnica mora ispunjavati zahtjeve fizičke zaštite kako je opisano u stavku 5.2.2.1.3.; |
| --- | --- |

(b)

otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električne šasije mora biti najmanje 100 Ω/V radnoga napona, a AC sabirnica mora ispunjavati zahtjeve fizičke zaštite kako je opisano u stavku 5.2.2.1.3.;

| (c) | otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električne šasije mora biti najmanje 100 Ω/V radnoga napona, a AC sabirnica mora ispunjavati zahtjev za odsutnost visokog napona kako je opisano u stavku 5.2.2.1.1. |
| --- | --- |

(c)

otpor izolacije između visokonaponske sabirnice i električne šasije mora biti najmanje 100 Ω/V radnoga napona, a AC sabirnica mora ispunjavati zahtjev za odsutnost visokog napona kako je opisano u stavku 5.2.2.1.1.

| 5.2.2.2. | Istjecanje elektrolita |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Istjecanje elektrolita

| 5.2.2.2.1. | U slučaju REESS-a s vodenim elektrolitom
  Od udara do 60 minuta nakon udara iz REESS-a ne smije isteći elektrolit u putnički prostor, a izvan putničkog prostora ne smije isteći više od 7 % obujma elektrolita, maksimalno 5,0 l, u REESS-u. Količina isteklog elektrolita može se mjeriti uobičajenim metodama određivanja obujma tekućina nakon prikupljanja. U slučaju spremnika koji sadržavaju Stoddard, obojeno rashladno sredstvo i elektrolit, tekućine se ostavlja da se odvoje prema relativnoj gustoći, a tek se zatim mjere. |
| --- | --- |

5.2.2.2.1.

U slučaju REESS-a s vodenim elektrolitom

Od udara do 60 minuta nakon udara iz REESS-a ne smije isteći elektrolit u putnički prostor, a izvan putničkog prostora ne smije isteći više od 7 % obujma elektrolita, maksimalno 5,0 l, u REESS-u. Količina isteklog elektrolita može se mjeriti uobičajenim metodama određivanja obujma tekućina nakon prikupljanja. U slučaju spremnika koji sadržavaju Stoddard, obojeno rashladno sredstvo i elektrolit, tekućine se ostavlja da se odvoje prema relativnoj gustoći, a tek se zatim mjere.

| 5.2.2.2.2. | U slučaju REESS-a s nevodenim elektrolitom
  Od udara do 60 minuta nakon sudara tekući elektrolit iz REESS-a ne smije isteći ni u putnički prostor ni u prtljažnik ni izvan vozila. Taj se zahtjev provjerava vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela vozila.
  Proizvođač mora dokazati da je ispunio zahtjeve u skladu sa stavkom 6. Priloga 5. |
| --- | --- |

5.2.2.2.2.

U slučaju REESS-a s nevodenim elektrolitom

Od udara do 60 minuta nakon sudara tekući elektrolit iz REESS-a ne smije isteći ni u putnički prostor ni u prtljažnik ni izvan vozila. Taj se zahtjev provjerava vizualnim pregledom bez rastavljanja bilo kojeg dijela vozila.

Proizvođač mora dokazati da je ispunio zahtjeve u skladu sa stavkom 6. Priloga 5.

| 5.2.2.3. | Zadržavanje REESS-a na mjestu
  REESS mora ostati pričvršćen na vozilo najmanje jednim sidrištem, nosačem ili drugom konstrukcijom kojom se opterećenje prenosi s REESS-a na konstrukciju vozila, a REESS koji se nalazi izvan putničkog prostora ne smije ući u putnički prostor.
  Proizvođač dokazuje da je ispunio zahtjeve u skladu sa stavkom 7. Priloga 5. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Zadržavanje REESS-a na mjestu

REESS mora ostati pričvršćen na vozilo najmanje jednim sidrištem, nosačem ili drugom konstrukcijom kojom se opterećenje prenosi s REESS-a na konstrukciju vozila, a REESS koji se nalazi izvan putničkog prostora ne smije ući u putnički prostor.

Proizvođač dokazuje da je ispunio zahtjeve u skladu sa stavkom 7. Priloga 5.

6.   ISPITIVANJE

| 6.1. | Sukladnost vozila sa zahtjevima iz stavka 5. provjerava se metodom utvrđenom u Prilogu 3., Prilogu 4. i Prilogu 5. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

6.1.

Sukladnost vozila sa zahtjevima iz stavka 5. provjerava se metodom utvrđenom u Prilogu 3., Prilogu 4. i Prilogu 5. ovom Pravilniku.

7.   PREINAKE TIPA VOZILA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

| 7.1. | Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila na temelju ovog Pravilnika mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila. Homologacijsko tijelo tada može:






  (a) | odlučiti, u dogovoru s proizvođačem, da treba dodijeliti novu homologaciju tipa; ili |
| --- | --- | --- |

7.1.

Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila na temelju ovog Pravilnika mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila. Homologacijsko tijelo tada može:

(a)

odlučiti, u dogovoru s proizvođačem, da treba dodijeliti novu homologaciju tipa; ili

| (b) | primijeniti postupak iz stavka 7.1.1. (Revizija) i, ako je primjenjivo, postupak iz stavka 7.1.2. (Proširenje). |
| --- | --- |

(b)

primijeniti postupak iz stavka 7.1.1. (Revizija) i, ako je primjenjivo, postupak iz stavka 7.1.2. (Proširenje).

| 7.1.1. | Revizija
  Ako su se promijenile pojedinosti iz opisne dokumentacije iz Dodatka 1. Prilogu 1. i homologacijsko tijelo smatra da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetni učinak te da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve, preinaka se označuje kao „revizija”.
  U takvom slučaju homologacijsko tijelo prema potrebi izdaje izmijenjene stranice opisne dokumentacije iz Dodatka 1. Prilogu 1., pri čemu svaku revidiranu stranicu označava tako da vrsta preinake i datum ponovnog izdavanja budu jasno vidljivi. Smatra se da se taj zahtjev ispunjava pročišćenom i ažuriranom inačicom opisnih dokumenata iz Dodatka 1. Prilogu 1. kojoj je priložen detaljan opis preinake. |
| --- | --- |

7.1.1.

Revizija

Ako su se promijenile pojedinosti iz opisne dokumentacije iz Dodatka 1. Prilogu 1. i homologacijsko tijelo smatra da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetni učinak te da vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjava zahtjeve, preinaka se označuje kao „revizija”.

U takvom slučaju homologacijsko tijelo prema potrebi izdaje izmijenjene stranice opisne dokumentacije iz Dodatka 1. Prilogu 1., pri čemu svaku revidiranu stranicu označava tako da vrsta preinake i datum ponovnog izdavanja budu jasno vidljivi. Smatra se da se taj zahtjev ispunjava pročišćenom i ažuriranom inačicom opisnih dokumenata iz Dodatka 1. Prilogu 1. kojoj je priložen detaljan opis preinake.

| 7.1.2. | Proširenje
  Preinaka se označuje kao „proširenje” ako se, uz promjenu pojedinosti zabilježenih u opisnoj mapi:






  (a) | zahtijevaju daljnje inspekcije ili ispitivanja; ili |
| --- | --- | --- |

7.1.2.

Proširenje

Preinaka se označuje kao „proširenje” ako se, uz promjenu pojedinosti zabilježenih u opisnoj mapi:

(a)

zahtijevaju daljnje inspekcije ili ispitivanja; ili

| (b) | promijeni bilo koji podatak u izjavi (uz iznimku njezinih priloga); ili |
| --- | --- |

(b)

promijeni bilo koji podatak u izjavi (uz iznimku njezinih priloga); ili

| (c) | zatraži homologacija na temelju novijeg niza izmjena nakon njegova stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(c)

zatraži homologacija na temelju novijeg niza izmjena nakon njegova stupanja na snagu.

| 7.2. | Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju, proširenju ili odbijanju homologacije postupkom iz stavka 4.3. U skladu s tim sadržaj opisnih dokumenata i ispitnih izvješća priloženih izjavi iz Priloga 1. mijenja se tako da datum zadnje revizije ili proširenja bude vidljiv. |
| --- | --- |

7.2.

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju, proširenju ili odbijanju homologacije postupkom iz stavka 4.3. U skladu s tim sadržaj opisnih dokumenata i ispitnih izvješća priloženih izjavi iz Priloga 1. mijenja se tako da datum zadnje revizije ili proširenja bude vidljiv.

| 7.3. | Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakoj izjavi sastavljenoj za to proširenje. |
| --- | --- |

7.3.

Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakoj izjavi sastavljenoj za to proširenje.

8.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 8.1. | svako vozilo s homologacijskom oznakom kako je propisana ovim Pravilnikom mora biti sukladno s homologiranim tipom ispunjavanjem zahtjeva iz stavka 5. |
| --- | --- |

8.1.

svako vozilo s homologacijskom oznakom kako je propisana ovim Pravilnikom mora biti sukladno s homologiranim tipom ispunjavanjem zahtjeva iz stavka 5.

9.   SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1. | Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u stavku 8.1. |
| --- | --- |

9.1.

Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u stavku 8.1.

| 9.2. | Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom homologacijskog obrasca na čijem se kraju nalazi velikim slovima napisana, potpisana i datirana napomena „HOMOLOGACIJA POVUČENA”. |
| --- | --- |

9.2.

Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, o tome odmah obavješćuje druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom homologacijskog obrasca na čijem se kraju nalazi velikim slovima napisana, potpisana i datirana napomena „HOMOLOGACIJA POVUČENA”.

10.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Po primitku obavijesti homologacijsko tijelo o tome obavješćuje druge stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom homologacijskog obrasca na čijem se završetku nalazi velikom slovima napisana, datirana i potpisana napomena „PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA”.

11.   IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE IMENA I ADRESE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. –

1

www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Razlikovne brojčane oznake ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedene su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6., Prilog 3. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

PRILOG 1.

Izjava

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Koju je izdalo: | ime tijela
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Koju je izdalo:

ime tijela

...

...

...

| O (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

O (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

za tip vozila s obzirom na cjelovitost sustava za dovod goriva i s obzirom na sigurnost električnog pogonskog sklopa u slučaju stražnjeg sudara, u skladu s Pravilnikom UN-a br. 153

| Homologacijski broj: ... | Broj proširenja: . ... |
| --- | --- |

Homologacijski broj: ...

Broj proširenja: . ...

1.

Trgovačko ime ili marka motornog vozila: ...

2.

Tip vozila: ...

3.

...

4.

...

...

5.

...

5.1.

...

5.2.

...

6.

Položaj motora: prednji/stražnji/središnji (2)

7.

Pogon: prednji/stražnji (2)

8.

Prednja osovina: ...

Stražnja osovina: ...

Ukupno: ...

9.

Datum dostavljanja vozila na homologaciju: ...

10.

Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: ...

11.

Datum izvješća koje je izdala ta služba: ...

12.

Broj izvješća koje je izdala ta služba: ...

13.

Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena (2)

14.

Položaj homologacijske oznake na vozilu: ...

15.

Mjesto: ...

16.

Datum: ...

17.

Potpis: ...

18.

Ovoj su izjavi priloženi sljedeći dokumenti s prethodno navedenim homologacijskim brojem: ...

19.

Napomene (npr. primijenjena je alternativna metoda ispitivanja u skladu sa stavkom 3. Priloga 3.) ...

(fotografije i/ili dijagrami i crteži koji omogućuju osnovnu identifikaciju tipa vozila i njegovih mogućih varijanta obuhvaćenih homologacijom)

---

(1)  Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

1

(2)  Prekrižiti suvišno.

2

---

Prilog 1. – Dodatak 1.

Opisni dokument

0.

OPĆENITO

0.1.

Marka (trgovačko ime proizvođača):

0.2.

Tip:

0.2.1.

Trgovačko ime ili imena (ako je dostupno):

0.3.

Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu (1):

0.3.1.

Mjesto te oznake:

0.4.

Kategorija vozila (2):

0.5.

Ime i adresa proizvođača:

0.8.

Imena i adrese proizvodnih pogona:

0.9.

Ime i adresa proizvođačeva zastupnika (ako postoji):

1.

OPĆE KONSTRUKCIJSKE KARAKTERISTIKE VOZILA

1.1.

Fotografije i/ili crteži reprezentativnog vozila

1.3.

Broj osovina i kotača:

1.3.3.

Pogonske osovine (broj, položaj, međusobna povezanost):

1.6.

Položaj motora i raspored cilindara:

2.

MASE I DIMENZIJE (u kg i mm) (Prema potrebi pogledati crtež)

2.1.

Međuosovinski razmaci (pri punom opterećenju)

2.1.1.

Vozila s dvije osovine:

2.1.2.

Vozila s tri ili više osovina:

2.1.2.2.

Ukupan razmak između uzastopnih osovina:

2.4.

Raspon dimenzija vozila (ukupno)

2.4.1.

Za šasiju bez nadogradnje

2.4.1.1.

Duljina (mm):

2.4.1.2.

Širina (mm):

2.4.2.

Za šasiju s nadogradnjom

2.4.2.1.

Duljina (mm):

2.4.2.2.

Širina (mm):

2.6.

Masa u voznom stanju (kg):

3.

PRETVARAČ ZA POGONSKU ENERGIJU

3.2.2.

Gorivo

3.2.2.1.

Laka vozila: dizel/benzin/UNP/PP ili biometan/etanol (E 85)/biodizel/vodik

3.2.3.

Spremnici za gorivo

3.2.3.1.

Glavni spremnici za gorivo

3.2.3.1.1.

Broj i obujam svakog spremnika:

3.2.3.1.1.1.

Materijal

3.2.3.1.2.

Crtež i tehnički opis spremnikâ sa svim priključcima i vodovima odzračnog sustava, bravama, ventilima i napravama za pričvršćivanje

3.2.3.1.3.

Crtež na kojem se jasno vidi položaj spremnikâ u vozilu

3.2.3.2.

Dodatni spremnici za gorivo

3.2.3.2.1.

Broj i obujam svakog spremnika:

3.2.3.2.1.1.

Materijal

3.2.3.2.2.

Crtež i tehnički opis spremnikâ sa svim priključcima i vodovima odzračnog sustava, bravama, ventilima i napravama za pričvršćivanje

3.2.3.2.3.

Crtež na kojem se jasno vidi položaj spremnikâ u vozilu

3.3.2.

REESS

3.3.2.4.

Položaj

3.4.

Kombinacije pretvaračâ za pogonsku energiju

3.4.1.

Hibridno električno vozilo: da/ne

3.4.2.

Kategorija hibridnog električnog vozila: punjenje iz vanjskog izvora / punjenje iz unutarnjeg izvora

---

(1)  Ako podaci za identifikaciju tipa sadržavaju znakove koji nisu bitni za opis vozila, tj. tipova obuhvaćenih certifikatom o homologaciji, takvi se znakovi u dokumentaciji moraju označiti simbolom „?” (npr. ABC??123??).

1

(2)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

---

PRILOG 2.

Izgled homologacijskih oznaka

PREDLOŽAK A

(vidjeti stavak 4.4. ovog Pravilnika)

Image 2

a = 8 mm (najmanje).

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila homologiran s obzirom na zaštitu putnika u prednjim sjedalima u slučaju stražnjeg sudara u Nizozemskoj (E 4) na temelju Pravilnika UN-a br. 153 pod homologacijskim brojem 001424. Homologacijski broj pokazuje da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika UN-a br. 153 u njegovu izvornom obliku.

PREDLOŽAK B

(vidjeti stavak 4.5. ovog Pravilnika)

Image 3

a = 8 mm (najmanje).

Prve dvije znamenke homologacijskih brojeva pokazuju da je u trenutku dodjeljivanja tih homologacija Pravilnik UN-a br. 153 bio u izvornoj verziji, a Pravilnik UN-a br. 11 obuhvaćao niz izmjena 03.

---

PRILOG 3.

Postupak ispitivanja udarom straga

1.

Svrha

1.1.

Svrha je ovog ispitivanja simulacija uvjeta stražnjeg udara drugog vozila koje se kreće.

2.

Ugradnja, postupci i mjerni uređaji

2.1.

Ispitno područje mora biti dovoljno veliko za smještaj pogonskog sustava udarne naprave (udarača), pomicanje vozila nakon udara i postavljanje opreme za ispitivanje. Dio u kojem se događa udar vozila i pomicanje mora biti horizontalan, ravan i gladak te mora reprezentativan za uobičajenu, suhu i čistu površinu ceste.

2.2.

Udarna naprava (udarač)

2.2.1.

Udarna naprava mora biti čelična i krute konstrukcije.

2.2.2.

Udarna površina mora biti ravna, širine najmanje 2 500 mm i visine 800 mm sa zaobljenim rubovima s polumjerom zaobljenja između 40 i 50 mm. Ona mora biti prekrivena šperpločama debljine 20 ± 2 mm.

2.2.3.

U trenutku udara moraju biti ispunjeni sljedeći zahtjevi:

2.2.3.1.

udarna površina mora biti vertikalna i okomita na središnju uzdužnu ravninu vozila u koje udara;

2.2.3.2.

smjer gibanja udarne naprave mora biti približno vodoravan i usporedan sa središnjom uzdužnom ravninom vozila u koje udara;

2.2.3.3.

najveće dopušteno postranično odstupanje između središnje vertikalne crte površine udarne naprave i središnje uzdužne ravnine vozila u koje udara iznosi 300 mm. Osim toga, udarna površina mora se pružati preko cijele širine vozila u koje udara;

2.2.3.4.

razmak donjeg ruba udarne površine od tla mora biti 175 ± 25 mm.

2.3.

Udarna naprava mora biti pričvršćena na kolica (pokretna zapreka).

2.4.

Odredbe za ispitivanje pokretnom zaprekom

2.4.1.

Ako je udarna naprava pričvršćena na kolica (pokretna zapreka) posebnim držačem, on mora biti krut i ne smije se deformirati pri udaru; kolica se u trenutku udara moraju moći slobodno kretati i više ne smiju biti izložena djelovanju pogonske naprave.

2.4.2.

Brzina udara mora biti 50,0 ± 2,0 km/h.

2.4.3.

Ukupna masa kolica i udarne naprave mora biti 1 100 ± 20 kg.

2.5.

Ako je ispitivanje obavljeno pri brzini udara koja je veća od brzine propisane u stavku 2.4.2., a vozilo je ispunilo propisane zahtjeve, rezultat ispitivanja smatra se zadovoljavajućim.

2.6.

Stanje ispitnog vozila

2.6.1.

Ispitno vozilo mora biti opremljeno svim uobičajenim sastavnim dijelovima i opremom uključenima u masu neopterećenog vozila ili mora biti u takvom stanju da ispunjava taj zahtjev s obzirom na sastavne dijelove i opremu koji su bitni za putnički prostor i distribuciju težine vozila kao cjeline u voznom stanju.

2.6.2.

Sustavi za pohranu stlačenog vodika i zatvoreni prostori vozilâ na stlačeni vodik moraju biti pripremljeni u skladu sa stavkom 3. Priloga 4.

2.6.3.

Parkirna kočnica mora biti isključena, a mjenjač / ručica mjenjača u neutralnom položaju.

2.6.4.

Na zahtjev proizvođača dopuštaju se sljedeća odstupanja:

2.6.4.1.

tehnička služba odgovorna za provođenje ispitivanja može dopustiti da se vozilo koje se upotrebljava za ispitivanja propisana drugim pravilnicima UN-a (uključujući ispitivanja koja mogu utjecati na konstrukciju vozila) upotrijebi i za ispitivanja propisana ovim Pravilnikom;

2.6.4.2.

vozilo može biti opterećeno dodatnom masom do najviše 10 % mase neopterećenog vozila; ta dodatna masa mora biti kruto pričvršćena za nosivu konstrukciju tako da ne utječe na cjelovitost sustava za dovod goriva ni na sigurnost električnog pogonskog sklopa za vrijeme ispitivanja.

2.6.5.

Prilagodba električnog pogonskog sklopa

2.6.5.1.

REESS može biti napunjen na bilo koju razinu koja, prema preporuci proizvođača, omogućuje normalni rad pogonskog sklopa.

2.6.5.2.

Električni pogonski sklop stavlja se pod napon radom originalnih izvora električne energije (npr. motor-generator, REESS ili pretvarač električne energije) ili bez njih, ali:

2.6.5.2.1.

na temelju dogovora tehničke službe i proizvođača dopušteno je provesti ispitivanja tako da cjelina ili dio električnog pogonskog sklopa nije pod naponom ako to ne utječe štetno na rezultat ispitivanja. Za dijelove električnog pogonskog sklopa koji se ne stavljaju pod napon zaštita od strujnog udara dokazuje se fizičkom zaštitom ili otporom izolacije te primjerenim dodatnim dokazima.

2.6.5.2.2.

Ako postoji mogućnost automatskog isključivanja, na zahtjev proizvođača ispitivanje se smije obaviti s aktiviranim automatskim prekidačem. U tom slučaju mora se dokazati da bi se automatski prekidač aktivirao za vrijeme ispitivanja udarom. To obuhvaća signal za automatsku aktivaciju kao i galvansko odvajanje s obzirom na uvjete uočene pri udaru.

2.7.

Točnost uređaja koji se upotrebljavaju za bilježenje brzine iz prethodnog stavka 2.4.2. mora biti unutar 1 %.

3.

Na zahtjev proizvođača sljedeća se metoda ispitivanja može upotrijebiti umjesto metode ispitivanja propisane u stavku 2.

3.1.

Ispitivanje neravnomjernim stražnjim udarom pomične deformabilne zapreke prihvaća se kao alternativa postupku opisanom u stavku 2. ovog Priloga ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u stavcima od 3.1.1. do 3.1.3.

3.1.1.

Brzina udara mora biti između 78,5 km/h i 80,1 km/h.

3.1.2.

Preklapanje automobila i zapreke mora biti 70 %.

3.1.3.

Pomična deformabilna zapreka mora odgovarati sljedećim specifikacijama:

| (a) | ukupna masa pomične deformabilne zapreke s udarnom glavom mora biti 1 361 ± 4,5 kg; |
| --- | --- |

(a)

ukupna masa pomične deformabilne zapreke s udarnom glavom mora biti 1 361 ± 4,5 kg;

| (b) | ukupna duljina pomične deformabilne zapreke s udarnom glavom mora biti 4 115 mm ± 25 mm; |
| --- | --- |

(b)

ukupna duljina pomične deformabilne zapreke s udarnom glavom mora biti 4 115 mm ± 25 mm;

| (c) | ukupna duljina pomične deformabilne zapreke bez udarne glave mora biti 3 632 mm (uključujući montažni blok debljine 50,8 mm); |
| --- | --- |

(c)

ukupna duljina pomične deformabilne zapreke bez udarne glave mora biti 3 632 mm (uključujući montažni blok debljine 50,8 mm);

| (d) | ukupna širina okvira kolica mora biti 1 251 mm; |
| --- | --- |

(d)

ukupna širina okvira kolica mora biti 1 251 mm;

| (e) | širina između kotača (između središnjica prednjih ili stražnjih kotača) mora biti 1 880 mm; |
| --- | --- |

(e)

širina između kotača (između središnjica prednjih ili stražnjih kotača) mora biti 1 880 mm;

| (f) | međuosovinski razmak okvira kolica mora biti 2 591 mm ± 25 mm; |
| --- | --- |

(f)

međuosovinski razmak okvira kolica mora biti 2 591 mm ± 25 mm;

| (g) | inercijska svojstva pomične deformabilne zapreke (s dvije kamere, nosačima kamera, krilom za hvatanje svjetlosti te smanjenim balastom); težište mora biti kako slijedi:
  X = (1 123 ± 25 ) mm iza prednje osovine;
  Y = (7,6 ± 25) mm lijevo od uzdužne srednje osi;
  Z = (450 ± 25) mm od tla;
  momenti inercije (dopušteno odstupanje od 5 % za potrebe ispitivanja) su:
  posrtanje = 2 263 kg-m2;
  valjanje = 508 kg-m2;
  zaošijanje = 2 572 kg-m2; |
| --- | --- |

(g)

inercijska svojstva pomične deformabilne zapreke (s dvije kamere, nosačima kamera, krilom za hvatanje svjetlosti te smanjenim balastom); težište mora biti kako slijedi:

X = (1 123 ± 25 ) mm iza prednje osovine;

Y = (7,6 ± 25) mm lijevo od uzdužne srednje osi;

Z = (450 ± 25) mm od tla;

momenti inercije (dopušteno odstupanje od 5 % za potrebe ispitivanja) su:

posrtanje = 2 263 kg-m2;

valjanje = 508 kg-m2;

zaošijanje = 2 572 kg-m2;

| (h) | oblik saćaste udarne glave:
  širina = 1 676 mm ± 6 mm;
  visina = 559 mm ± 6 mm;
  razmak od tla = 229 mm ± 3 mm;
  dubina na visini odbojnika = 483 mm ± 6 mm;
  dubina na gornjoj udarnoj glavi = 381 mm ± 6 mm; |
| --- | --- |

(h)

oblik saćaste udarne glave:

širina = 1 676 mm ± 6 mm;

visina = 559 mm ± 6 mm;

razmak od tla = 229 mm ± 3 mm;

dubina na visini odbojnika = 483 mm ± 6 mm;

dubina na gornjoj udarnoj glavi = 381 mm ± 6 mm;

| (i) | svojstva sile/deformacije (otpornost na deformaciju) moraju biti 310 kPa ± 17 kPa za saćastu udarnu glavu i 1 690 kPa ± 103 kPa za odbojnik. |
| --- | --- |

(i)

svojstva sile/deformacije (otpornost na deformaciju) moraju biti 310 kPa ± 17 kPa za saćastu udarnu glavu i 1 690 kPa ± 103 kPa za odbojnik.

Ostali parametri i postavke mogu biti slični definicijama iz stavka 2. ovog Pravilnika.

3.2.

Ako se upotrebljava metoda drugačija od one opisane u stavku 2. ili stavku 3.1., mora se dokazati njezina istovrijednost.

---

PRILOG 4.

Uvjeti ispitivanja i postupci procjene cjelovitosti sustava za dovod vodikova goriva nakon sudara

1.

Utvrđivanje sukladnosti sa zahtjevima stavka 5.2.1. ovog Pravilnika.

2.

Za potrebe ovog Priloga:

2.1.

„zatvoreni prostori” znači posebni prostori u vozilu (ili u otvorima unutar kontura vozila) izvan sustava za vodik (sustav za pohranu, sustav gorivnih ćelija i sustav za upravljanje protokom goriva) i njegovih kućišta (ako ih ima) u kojima se može nakupljati vodik (i tako predstavljati opasnost), kao što su putnički prostor, prtljažnik i prostor ispod poklopca motora;

2.2.

„prtljažnik” je prostor u vozilu za smještanje prtljage i/ili robe koji je omeđen krovom, poklopcem, podom i bočnim stijenkama, pri čemu je odvojen od putničkog prostora prednjom ili stražnjom pregradom;

2.3.

„nazivni radni tlak” ili „NWP” znači manometarski tlak koji je karakterističan za tipičan rad sustava. Za spremnike za stlačeni vodik NWP je stabilizirani tlak stlačenog plina u potpuno punom spremniku ili sustavu za pohranu na ujednačenoj temperaturi od 15 °C.

3.

Priprema, mjerni uređaji i ispitni uvjeti

3.1.

Sustavi za pohranu stlačenog vodika i donji dio cjevovoda

3.1.1.

Prije provedbe ispitivanja sudarom u sustav za pohranu vodika ugrađuju se mjerni uređaji za obavljanje potrebnih mjerenja tlaka i temperature ako standardno vozilo već nema mjerne uređaje potrebne točnosti.

3.1.2.

Ptarget = NWP × (273 + To) / 288

pri čemu je NWP nazivni radni tlak (MPa), To temperatura okoline na koju se očekuje da se sustav za pohranu stabilizira i Ptarget ciljani tlak punjenja nakon što se temperatura stabilizira.

3.1.3.

Prije ispitivanja sudarom spremnik se napuni do najmanje 95 % ciljanog tlaka punjenja i ostavi da se stabilizira.

3.1.4.

Glavni zatvorni ventil i zaporni ventili za vodik, smješteni u donjem dijelu cjevovoda vodika, neposredno prije udara moraju biti u normalnom voznom položaju.

3.2.

Zatvoreni prostori

3.2.1.

Senzori se odabiru tako da mjere nakupljanje vodika ili helija ili smanjenje količine kisika (jer vodik ili helij istiskuje zrak).

3.2.2.

Senzori se umjeravaju prema sljedivim referentnim vrijednostima tako da se postigne točnost od ± 5 % ciljanog kriterija od 4 % masenog udjela vodika ili 3 % masenog udjela helija u zraku i mjerna sposobnost koja obuhvaća cijelu ljestvicu i za najmanje je 25 % iznad ciljanih kriterija. Senzor mora biti sposoban za 90 %-tni odziv na promjenu koncentracije razmjera cijele ljestvice unutar 10 sekundi.

3.2.3.

| (a) | unutar 250 mm od krovne obloge iznad vozačeva sjedala ili blizu vrha središta putničkog prostora; |
| --- | --- |

(a)

unutar 250 mm od krovne obloge iznad vozačeva sjedala ili blizu vrha središta putničkog prostora;

| (b) | unutar 250 mm od poda ispred stražnjeg (ili krajnjeg stražnjeg) sjedala u putničkom prostoru; i |
| --- | --- |

(b)

unutar 250 mm od poda ispred stražnjeg (ili krajnjeg stražnjeg) sjedala u putničkom prostoru; i

| (c) | unutar 100 mm od vrha prtljažnikâ u vozilu koje neće izravno zahvatiti udar sudara koji se izvodi. |
| --- | --- |

(c)

unutar 100 mm od vrha prtljažnikâ u vozilu koje neće izravno zahvatiti udar sudara koji se izvodi.

3.2.4.

Senzori se čvrsto montiraju na konstrukciju vozila ili sjedala i za potrebe ispitivanja sudarom zaštite od nečistoća, plina iz zračnih jastuka i projektila. Mjerenja nakon sudara bilježe se instrumentima u vozilu ili daljinskim prijenosom.

3.2.5.

Ispitivanje se može provesti na otvorenom, zaštićeno od vjetra i mogućeg djelovanja sunca ili u zatvorenom prostoru koji je dovoljno velik ili zračen da se vodik ne može nakupiti u količini većoj od 10 % ciljanog kriterija u putničkom prostoru i prtljažniku.

4.

Mjerenje u ispitivanju nepropusnosti nakon sudara za sustav za pohranu stlačenog vodika napunjen stlačenim vodikom

4.1.

Tlak vodika P0 (MPa) i temperatura T0 (°C) mjere se neposredno prije sudara i zatim nakon intervala Δt (min) od udara.

4.1.1.

Interval Δt počinje kad se vozilo zaustavi nakon udara i traje najmanje 60 minuta.

4.1.2.

Δt = VCHSS × NWP /1 000 × ((– 0,027 × NWP + 4) × Rs – 0,21) – 1,7 × Rs

pri čemu je Rs = Ps/NWP, Ps raspon tlaka senzora tlaka (MPa), NWP je nazivni radni tlak (MPa), VCHSS obujam sustava za pohranu stlačenog vodika (L) i Δt interval (min).

4.1.3.

Ako je izračunani Δt kraći od 60 minuta, Δt se postavlja na 60 minuta.

4.2.

Po’ = Po × 288/(273 + T0)

ρo’ = – 0,0027 x (P0’)2 + 0,75 × P0’ + 0,5789

Mo = ρo’ × VCHSS

4.3.

Pf’ = Pf × 288/(273 + Tf)

ρf’ = – 0,0027 × (Pf’)2 + 0,75 × Pf’ + 0,5789

Mf = ρf’ × VCHSS

pri čemu je Pf izmjereni završni tlak (MPa) na kraju intervala i Tf izmjerena završna temperatura (°C).

4.4.

VH2 = (Mf – Mo) / Δt × 22,41/2,016 × (Pciljani/Po)

pri čemu je VH2 prosječni volumni protok (NL/min) u intervalu, a (Pciljani/Po) služi za kompenziranje razlika između izmjerenog početnog tlaka (Po) i ciljanog tlaka punjenja (Pciljani).

5.

Mjerenje u ispitivanju nepropusnosti nakon sudara za sustav za pohranu stlačenog vodika napunjen stlačenim helijem

5.1.

Tlak helija P0 (MPa) i temperatura T0 (°C) mjere se neposredno prije udara i zatim nakon unaprijed određenog intervala od udara.

5.1.1.

Interval Δt počinje kad se vozilo zaustavi nakon udara i traje najmanje 60 minuta.

5.1.2.

Δt = VCHSS × NWP / 1 000 × ((– 0,028 × NWP + 5,5) × Rs – 0,3) – 2,6 × Rs

pri čemu je Rs = Ps/NWP, Ps raspon tlaka senzora tlaka (MPa), NWP nazivni radni tlak (MPa), VCHSS obujam sustava za pohranu stlačenog vodika (L) i Δt interval (min).

5.1.3.

Ako je Δt kraći od 60 minuta, Δt se postavlja na 60 minuta.

5.2.

Po’ = Po × 288 / (273 + T0)

ρo’ = – 0,0043 x (P0’)2 + 1,53 × P0’ + 1,49

Mo = ρo’ × VCHSS

5.3.

Pf’ = Pf  ×288/(273 + Tf)

ρf’ = – 0,0043 × (Pf’)2 + 1,53 × Pf’ + 1,49

Mf = ρf’ × VCHSS

pri čemu je Pf izmjereni završni tlak (MPa) na kraju intervala i Tf izmjerena završna temperatura (°C).

5.4.

VHe = (Mf – Mo) / Δt × 22,41 / 4,003 × (Pciljani / Po)

pri čemu je VHe prosječni volumni protok (NL/min) u intervalu, a (Pciljani/Po) služi za kompenziranje razlika između izmjerenog početnog tlaka (Po) i ciljanog tlaka punjenja (Pciljani).

5.5.

VH2 = VHe / 0,75

pri čemu je VH2 odgovarajući prosječni volumni protok vodika.

6.

Mjerenje koncentracije u zatvorenim prostorima nakon sudara

6.1.

Prikupljanje podataka nakon sudara u zatvorenim prostorima počinje kad se vozilo zaustavi. Podaci iz senzora postavljenih u skladu sa stavkom 3.2. ovog Priloga prikupljaju se najmanje svakih 5 sekundi tijekom 60 minuta od ispitivanja. Radi izglađivanja i filtriranja učinaka lažnih podatkovnih točaka na mjerenja se može primijeniti filtar prvog reda (vremenska konstanta) od najviše 5 sekundi.

---

PRILOG 5.

Ispitni postupci za vozila opremljena električnim pogonskim sklopom

U ovom se Prilogu opisuju ispitni postupci za dokazivanje sukladnosti sa zahtjevima za električnu sigurnost iz stavka 5.2.2. ovog Pravilnika.

1.

Ako se upotrebljava funkcija za isključivanje visokog napona, mjerenja se izvode s obje strane uređaja koji obavlja funkciju isključivanja. Međutim, ako je isključivanje visokog napona dio REESS-a ili sustava za pretvaranje u električnu energiju i ako je visokonaponska sabirnica REESS-a ili sustava za pretvaranje u električnu energiju zaštićena u skladu sa stupnjem zaštite IPXXB nakon ispitivanja udarom, mjerenja se mogu izvesti samo između uređaja koji obavlja funkciju isključivanja visokog napona i električnih opterećenja.

Voltmetar koji se upotrebljava u ovom ispitivanju mjeri vrijednosti istosmjerne struje i ima unutarnji otpor od najmanje 10 ΜΩ.

2.

Nakon ispitivanja udarom utvrđuje se napon visokonaponskih sabirnica (Ub, U1, U2) (vidjeti sliku 1. u nastavku).

Napon se mjeri najranije 10 sekundi, ali ne kasnije od 60 sekundi nakon udara.

Taj postupak nije primjenjiv ako se ispitivanje provodi u uvjetima kad električni pogonski sklop nije pod naponom.

Image 4

  Slika 1. Mjerenje vrijednosti Ub, U1, U2

3.

Prije udara sklopka S1 i poznati izbojni otpornik Re spajaju se paralelno s odgovarajućim kondenzatorom (vidjeti sliku 2. u nastavku).

| (a) | Najranije 10 sekundi i najkasnije 60 sekundi nakon udara sklopka S1 mora se zatvoriti, a napon Ub i jakost struje Ie izmjeriti i zabilježiti. Umnožak napona Ub i jakost struje Ie integrira se u određenom razdoblju, počevši od trenutka u kojemu se zatvara sklopka S1 (tc) pa do trenutka kad napon Ub padne ispod praga visokog napona od 60 V DC (th). Dobivena integracija jednaka je ukupnoj energiji (TE) u džulima. |
| --- | --- |

(a)

Najranije 10 sekundi i najkasnije 60 sekundi nakon udara sklopka S1 mora se zatvoriti, a napon Ub i jakost struje Ie izmjeriti i zabilježiti. Umnožak napona Ub i jakost struje Ie integrira se u određenom razdoblju, počevši od trenutka u kojemu se zatvara sklopka S1 (tc) pa do trenutka kad napon Ub padne ispod praga visokog napona od 60 V DC (th). Dobivena integracija jednaka je ukupnoj energiji (TE) u džulima.

Image 5

| (b) | Kad se Ub mjeri u određenom trenutku između 10 i 60 sekundi nakon udara, a kapacitivnost X-kondenzatorâ (Cx) odredio je proizvođač, ukupna energija (TE) izračunava pomoću sljedeće formule:
  TE = 0,5 × Cx × Ub2 |
| --- | --- |

(b)

Kad se Ub mjeri u određenom trenutku između 10 i 60 sekundi nakon udara, a kapacitivnost X-kondenzatorâ (Cx) odredio je proizvođač, ukupna energija (TE) izračunava pomoću sljedeće formule:

TE = 0,5 × Cx × Ub2

| (c) | Kad se U1 i U2 (vidjeti sliku 1.) mjere u određenom trenutku između 10 sekundi i 60 sekundi nakon udara, a kapacitivnost Y-kondenzatorâ (Cy1, Cy2) odredio je proizvođač, ukupna energija (TEy1, TEy2) izračunava se pomoću sljedećih formula:
  TEy1 = 0,5 × Cy1 × U12
  TEy2 = 0,5 × Cy2 × U22 |
| --- | --- |

(c)

Kad se U1 i U2 (vidjeti sliku 1.) mjere u određenom trenutku između 10 sekundi i 60 sekundi nakon udara, a kapacitivnost Y-kondenzatorâ (Cy1, Cy2) odredio je proizvođač, ukupna energija (TEy1, TEy2) izračunava se pomoću sljedećih formula:

TEy1 = 0,5 × Cy1 × U12

TEy2 = 0,5 × Cy2 × U22

Taj postupak nije primjenjiv ako se ispitivanje provodi u uvjetima kada električni pogonski sklop nije pod naponom.

Image 6

  Slika 2. Primjer mjerenja energije visokonaponske sabirnice pohranjene u X-kondenzatorima

4.

Nakon ispitivanja vozila udarom svi dijelovi oko visokonaponskih sastavnih dijelova moraju se otvoriti, rastaviti ili ukloniti bez alata. Svi preostali okolni dijelovi smatraju se dijelom fizičke zaštite.

Zglobna ispitna sonda opisana na slici 3. umeće se u sve pukotine ili otvore fizičke zaštite s ispitnom snagom od 10 N ± 10 % za ocjenjivanje električne sigurnosti. Ako zglobna ispitna sonda djelomično ili potpuno prodre u fizičku zaštitu, zglobna ispitna sonda postavlja se u svaki od položaja opisanih u nastavku.

Počevši u ravnom položaju, oba se zgloba ispitne sonde postupno okreću pod kutom ne većim od 90° u odnosu na os dodatnog dijela sonde te se stavljaju u svaki mogući položaj.

Unutarnje pregrade za električnu zaštitu smatraju se dijelom kućišta.

Ako je potrebno, između zglobne ispitne sonde i dijelova pod visokim naponom unutar pregrade za električnu zaštitu ili kućišta treba spojiti niskonaponsko napajanje (od najmanje 40 V, a najviše 50 V) u seriji s odgovarajućom lampicom.

Image 7

  Slika 3. Zglobna ispitna sonda

Materijal: metal, osim ako je drukčije navedeno

Linearne dimenzije izražene su u mm.

| (a) | za kutove: +0°0′0′′/–0°0′10′′; |
| --- | --- |

(a)

za kutove: +0°0′0′′/–0°0′10′′;

| (b) | za linearne dimenzije:






  i. | ≤ 25 mm: + 0 / – 0,05 mm; |
| --- | --- | --- |

(b)

za linearne dimenzije:

i.

≤ 25 mm: + 0 / – 0,05 mm;

| ii. | > 25 mm: ± 0,2 mm. |
| --- | --- |

ii.

> 25 mm: ± 0,2 mm.

Oba zgloba moraju se moći kretati u istoj ravnini i u istom smjeru do kuta od 90° uz dopušteno odstupanje od 0 do + 10°.

Zahtjevi iz stavka 5.2.2.1.3. ovog Pravilnika smatraju se ispunjenima ako zglobna ispitna sonda opisana na slici 3. ne može dodirnuti dijelove pod visokim naponom.

Prema potrebi, za provjeru dodiruje li zglobna ispitna sonda visokonaponske sabirnice može se upotrijebiti i ogledalo ili fiberskop.

Ako se taj zahtjev provjerava signalnim krugom između zglobne ispitne sonde i dijelova pod visokim naponom, svjetlo se ne smije upaliti.

4.1.

| (a) | Metoda ispitivanja pomoću mjerača otpora
  Mjerač otpora spaja se na mjerne točke (obično električnu šasiju i elektrovodljivo kućište/pregradu za električnu zaštitu) i otpor se mjeri mjeračem otpora koji odgovara sljedećim specifikacijama:






  i. | mjerač otpora: jakost struje mjerenja od barem 0,2 A; |
| --- | --- | --- |

(a)

Metoda ispitivanja pomoću mjerača otpora

Mjerač otpora spaja se na mjerne točke (obično električnu šasiju i elektrovodljivo kućište/pregradu za električnu zaštitu) i otpor se mjeri mjeračem otpora koji odgovara sljedećim specifikacijama:

i.

mjerač otpora: jakost struje mjerenja od barem 0,2 A;

| ii. | razlučivost: 0,01 Ω ili manje; |
| --- | --- |

ii.

razlučivost: 0,01 Ω ili manje;

| iii. | otpor R mora biti manji od 0,1 Ω. |
| --- | --- |

iii.

otpor R mora biti manji od 0,1 Ω.

| (b) | Metoda ispitivanja pomoću istosmjernog napajanja, voltmetra i ampermetra
  Istosmjerno napajanje, voltmetar i ampermetar spajaju se na mjerne točke (obično električnu šasiju i elektrovodljivo kućište/pregradu za električnu zaštitu).
  Napon istosmjernog napajanja prilagođava se tako da protok struje bude barem 0,2 A.
  Mjere se jakost struje „I” i napon „U”.
  Otpor „R” izračunava se pomoću sljedeće formule:
  R = U / I
  Otpor R mora biti manji od 0,1 Ω.







  Napomena: | ako se za mjerenje napona i jakosti struje upotrebljavaju olovne žice, svaka se olovna žica mora neovisno spojiti na pregradu za električnu zaštitu/kućište/električnu šasiju. Priključci mogu biti zajednički za mjerenje napona i mjerenje jakosti struje. |
| --- | --- | --- |

(b)

Metoda ispitivanja pomoću istosmjernog napajanja, voltmetra i ampermetra

Istosmjerno napajanje, voltmetar i ampermetar spajaju se na mjerne točke (obično električnu šasiju i elektrovodljivo kućište/pregradu za električnu zaštitu).

Napon istosmjernog napajanja prilagođava se tako da protok struje bude barem 0,2 A.

Mjere se jakost struje „I” i napon „U”.

Otpor „R” izračunava se pomoću sljedeće formule:

R = U / I

Otpor R mora biti manji od 0,1 Ω.

Napomena:

U nastavku je prikazan primjer metode ispitivanja pomoću istosmjernog napajanja, voltmetra i ampermetra.

Image 8

  Slika 4. Primjer metode ispitivanja pomoću istosmjernog napajanja

5.

Otpor izolacije

5.1.

Za svaku se visokonaponsku sabirnicu vozila otpor izolacije mora utvrditi mjerenjem ili izračunom iz vrijednosti izmjerenih za svaku komponentu ili sastavni dio visokonaponske sabirnice.

Sva mjerenja za izračunavanje naponâ i električne izolacije provode se najranije 10 sekundi nakon udara.

5.2.

Otpor izolacije mjeri se tako da se među metodama mjerenja iz stavaka od 5.2.1. do 5.2.2. ovog Priloga odabere odgovarajuća metoda mjerenja s obzirom na električni naboj dijelova pod naponom ili otpor izolacije.

Raspon strujnog kruga koji se mjeri potrebno je unaprijed pojasniti pomoću dijagramâ strujnog kruga. Ako su visokonaponske sabirnice vodljivo izolirane jedne od drugih, otpor izolacije mjeri se za svaki strujni krug.

Nadalje, za mjerenje otpora izolacije mogu se učiniti potrebne preinake, kao što su skidanje poklopca radi pristupa dijelovima pod naponom, ocrtavanje mjernih linija i promjene softvera.

Ako izmjerene vrijednosti nisu postojane zbog rada ugrađenog sustava za nadzor otpora izolacije, mogu se učiniti preinake potrebne za provođenje mjerenja zaustavljanjem rada ili uklanjanjem tog uređaja. Uz to, ako se uređaj ukloni, crtežima se mora dokazati da se otpor izolacije između dijelova pod naponom i električne šasije nije promijenio.

Te preinake ne smiju utjecati na rezultate ispitivanja.

Potreban je krajnji oprez da bi se izbjegli kratki spojevi i strujni udar s obzirom na to da ova potvrda može zahtijevati neposredan rad visokonaponskog strujnog kruga.

5.2.1.

Metoda mjerenja pomoću istosmjernog napona iz vanjskih izvora

5.2.1.1.

Upotrebljava se uređaj za ispitivanje otpora izolacije koji može primijeniti istosmjerni napon veći od radnog napona visokonaponske sabirnice.

5.2.1.2.

Uređaj za ispitivanje otpora izolacije spaja se između dijelova pod naponom i električne šasije. Zatim se otpor izolacije mjeri primjenom istosmjernog napona koji je jednak najmanje polovici radnog napona visokonaponske sabirnice.

Ako sustav ima više raspona napona (npr. zbog uzlaznog pretvarača) u vodljivo spojenom strujnom krugu, a neki sastavni dijelovi ne mogu izdržati radni napon cijelog strujnog kruga, otpor izolacije između tih sastavnih dijelova i električne šasije može se mjeriti odvojeno primjenom najmanje polovice vrijednosti njihova radnog napona, pri čemu su ti sastavni dijelovi odvojeni.

5.2.2.

Metoda mjerenja pomoću istosmjernog napona iz REESS-a vozila

5.2.2.1.

Visokonaponska sabirnica napaja se iz REESS-a vozila i/ili iz sustava za pretvorbu energije, a napon REESS-a i/ili sustava za pretvorbu energije mora tijekom ispitivanja biti jednak najmanje nazivnom radnom naponu prema specifikaciji proizvođača vozila.

5.2.2.2.

Metoda mjerenja

5.2.2.2.1.

Napon se mjeri kako je prikazano na slici 1. i bilježi se napon visokonaponske sabirnice (Ub).

5.2.2.2.2.

Izmjeri se i zabilježi napon (U1) između negativne strane visokonaponske sabirnice i električnog podvozja (vidjeti sliku 1.).

5.2.2.2.3.

Izmjeri se i zabilježi napon (U2) između pozitivne strane visokonaponske sabirnice i električne šasije (vidjeti sliku 1.).

5.2.2.2.4.

Ako je U1 veći od ili jednak U2, između negativne strane visokonaponske sabirnice i električne šasije umeće se standardni poznati otpor (R0). Nakon postavljanja R0 mjeri se napon (U1’) između negativne strane visokonaponske sabirnice i električne šasije (vidjeti sliku 5.).

Električna izolacija (Ri) izračunava se pomoću sljedeće formule:

Ri = R0*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 9

  Slika 5. Mjerenje vrijednosti U1’

Ako je U2 veći od ili jednak U1, između pozitivne strane visokonaponske sabirnice i električne šasije umeće se standardni poznati otpor (R0). Nakon postavljanja R0 mjeri se napon (U2’) između pozitivne strane visokonaponske sabirnice i električne šasije (vidjeti sliku 6.).

Električna izolacija (Ri) izračunava se pomoću sljedeće formule:

Ri = R0*Ub*(1/U2' – 1/U2)

Image 10

  Slika 6. Mjerenje vrijednosti U2’

5.2.2.2.5.

Vrijednost električne izolacije Ri (u Ω) podijeljena s vrijednošću radnog napona visokonaponske sabirnice (u voltima) daje otpor izolacije (u Ω/V).

| Napomena: | standardni poznati otpor R0 (u Ω) mora biti vrijednost najmanjeg potrebnog otpora izolacije (Ω/V) pomnožena s radnim naponom (V) vozila uz dopušteno odstupanje od ± 20 %. R0 ne mora biti točno ta vrijednost jer jednadžbe vrijede za svaki Ro, međutim, vrijednost R0 u tom rasponu trebala bi omogućiti dobru razlučivost za mjerenje napona. |
| --- | --- |

Napomena:

6.

Ako je potrebno, na fizičku zaštitu (kućište) može se nanijeti odgovarajući zaštitni sloj kako bi se potvrdilo eventualno istjecanje elektrolita iz REESS-a nakon ispitivanja udarom.

7.

Sukladnost se utvrđuje vizualnim pregledom.

---

| 9.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 82/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 82/30

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik UN-a br. 155 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na kibersigurnost i sustav za upravljanje kibersigurnošću [2021/387]

Datum stupanja na snagu: 22. siječnja 2021.

Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojni i pravno obvezujući tekstovi su:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/79 |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/79

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/94 i |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/94 i

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/97. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/97.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću |
| --- | --- |

6.

| 7. | Specifikacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Preinake tipa vozila i proširenje homologacije |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela |
| --- | --- |

12.

PRILOZI

| 1. | Opisni dokument |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izjava |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

3.

| 4. | Predložak certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću |
| --- | --- |

4.

| 5. | Popis prijetnji i odgovarajućih protumjera |
| --- | --- |

5.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

| 1.1. | Ovaj se Pravilnik primjenjuje na vozila kategorija M i N s obzirom na kibersigurnost.
  Ovaj se Pravilnik primjenjuje i na vozila kategorije O ako imaju barem jednu elektroničku upravljačku jedinicu. |
| --- | --- |

1.1.

Ovaj se Pravilnik primjenjuje na vozila kategorija M i N s obzirom na kibersigurnost.

Ovaj se Pravilnik primjenjuje i na vozila kategorije O ako imaju barem jednu elektroničku upravljačku jedinicu.

| 1.2. | Ovaj se Pravilnik primjenjuje i na vozila kategorija L6 i L7 ako imaju funkcionalnosti automatizirane vožnje najmanje 3. razine, kako je definirano u referentnom dokumentu s definicijama automatizirane vožnje u okviru WP.29 i općih načela za izradu pravilnika UN-a o automatiziranim vozilima (ECE/TRANS/WP.29/1140). |
| --- | --- |

1.2.

Ovaj se Pravilnik primjenjuje i na vozila kategorija L6

7

| 1.3. | Ovim se Pravilnikom ne dovode u pitanje drugi pravilnici UN-a, regionalno zakonodavstvo ni nacionalno zakonodavstvo kojima je uređeno kako ovlaštene strane pristupaju vozilu i njegovim podacima, funkcijama i resursima te uvjeti takvog pristupa. Njime se ne dovodi u pitanje ni primjena nacionalnog i regionalnog zakonodavstva u području privatnosti i zaštite fizičkih osoba s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka. |
| --- | --- |

1.3.

Ovim se Pravilnikom ne dovode u pitanje drugi pravilnici UN-a, regionalno zakonodavstvo ni nacionalno zakonodavstvo kojima je uređeno kako ovlaštene strane pristupaju vozilu i njegovim podacima, funkcijama i resursima te uvjeti takvog pristupa. Njime se ne dovodi u pitanje ni primjena nacionalnog i regionalnog zakonodavstva u području privatnosti i zaštite fizičkih osoba s obzirom na obradu njihovih osobnih podataka.

| 1.4. | Ovim se Pravilnikom ne dovode u pitanje drugi pravilnici UN-a, regionalno zakonodavstvo ni nacionalno zakonodavstvo kojima je uređeno kako se razvijaju i ugrađuju/integriraju u sustav fizički i digitalni zamjenski dijelovi i zamjenski sastavni dijelovi s obzirom na kibersigurnost. |
| --- | --- |

1.4.

Ovim se Pravilnikom ne dovode u pitanje drugi pravilnici UN-a, regionalno zakonodavstvo ni nacionalno zakonodavstvo kojima je uređeno kako se razvijaju i ugrađuju/integriraju u sustav fizički i digitalni zamjenski dijelovi i zamjenski sastavni dijelovi s obzirom na kibersigurnost.

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika primjenjuju se sljedeće definicije:

| 2.1. | „tip vozila” znači vozila koja se ne razlikuju barem prema sljedećim bitnim svojstvima:






  (a) | proizvođačeva oznaka tipa vozila; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„tip vozila” znači vozila koja se ne razlikuju barem prema sljedećim bitnim svojstvima:

(a)

proizvođačeva oznaka tipa vozila;

| (b) | bitne karakteristike električke/elektroničke arhitekture i vanjskih sučelja s obzirom na kibersigurnost; |
| --- | --- |

(b)

bitne karakteristike električke/elektroničke arhitekture i vanjskih sučelja s obzirom na kibersigurnost;

| 2.2. | „kibersigurnost” znači stanje u kojem su cestovna vozila i njihove funkcije zaštićeni od kiberprijetnji električnim i elektroničkim sastavnim dijelovima; |
| --- | --- |

2.2.

„kibersigurnost” znači stanje u kojem su cestovna vozila i njihove funkcije zaštićeni od kiberprijetnji električnim i elektroničkim sastavnim dijelovima;

| 2.3. | „sustav za upravljanje kibersigurnošću” ili „CSMS” znači na riziku utemeljen sustavan pristup kojim se definiraju organizacijski postupci, odgovornosti i upravljanje namijenjeni za obradu rizika povezanih s kiberprijetnjama vozilima i za zaštitu vozila od kibernapada; |
| --- | --- |

2.3.

„sustav za upravljanje kibersigurnošću” ili „CSMS” znači na riziku utemeljen sustavan pristup kojim se definiraju organizacijski postupci, odgovornosti i upravljanje namijenjeni za obradu rizika povezanih s kiberprijetnjama vozilima i za zaštitu vozila od kibernapada;

| 2.4. | „sustav” znači skup sastavnih dijelova i/ili podsustava kojim su ostvarene određene funkcije; |
| --- | --- |

2.4.

„sustav” znači skup sastavnih dijelova i/ili podsustava kojim su ostvarene određene funkcije;

| 2.5. | „faza razvoja” znači razdoblje prije homologacije tipa vozila; |
| --- | --- |

2.5.

„faza razvoja” znači razdoblje prije homologacije tipa vozila;

| 2.6. | „faza proizvodnje” znači razdoblje tijekom kojeg se određeni tip vozila proizvodi; |
| --- | --- |

2.6.

„faza proizvodnje” znači razdoblje tijekom kojeg se određeni tip vozila proizvodi;

| 2.7. | „faza nakon proizvodnje” znači razdoblje od prestanka proizvodnje tipa vozila do kraja životnog vijeka svih vozila tog tipa. Tijekom ove faze vozila tog tipa su u uporabi, ali se više ne proizvode. Ova se faza završava kad u uporabi više nema vozila tog tipa; |
| --- | --- |

2.7.

„faza nakon proizvodnje” znači razdoblje od prestanka proizvodnje tipa vozila do kraja životnog vijeka svih vozila tog tipa. Tijekom ove faze vozila tog tipa su u uporabi, ali se više ne proizvode. Ova se faza završava kad u uporabi više nema vozila tog tipa;

| 2.8. | „protumjera” znači mjera koja smanjuje rizik; |
| --- | --- |

2.8.

„protumjera” znači mjera koja smanjuje rizik;

| 2.9. | „rizik” znači potencijal određene prijetnje za iskorištavanje slabih točaka vozila, a time i uzrokovanja štete organizaciji ili pojedincu; |
| --- | --- |

2.9.

„rizik” znači potencijal određene prijetnje za iskorištavanje slabih točaka vozila, a time i uzrokovanja štete organizaciji ili pojedincu;

| 2.10. | „procjena rizika” znači cijeli postupak pronalaženja, prepoznavanja i opisivanja rizika (utvrđivanje rizika) radi razumijevanja prirode rizika i određivanja njegova stupnja (analiza rizika) te primjena kriterija rizika na rezultate analize rizika kako bi se odredilo jesu li rizik i/ili njegovi razmjeri prihvatljivi ili podnošljivi (evaluacija rizika); |
| --- | --- |

2.10.

„procjena rizika” znači cijeli postupak pronalaženja, prepoznavanja i opisivanja rizika (utvrđivanje rizika) radi razumijevanja prirode rizika i određivanja njegova stupnja (analiza rizika) te primjena kriterija rizika na rezultate analize rizika kako bi se odredilo jesu li rizik i/ili njegovi razmjeri prihvatljivi ili podnošljivi (evaluacija rizika);

| 2.11. | „upravljanje rizikom” znači koordinirane aktivnosti za usmjeravanje i kontrolu organizacije s obzirom na rizik; |
| --- | --- |

2.11.

„upravljanje rizikom” znači koordinirane aktivnosti za usmjeravanje i kontrolu organizacije s obzirom na rizik;

| 2.12. | „prijetnja” znači potencijalni uzrok neželjenog događaja čija posljedica može biti šteta sustavu, organizaciji ili pojedincu; |
| --- | --- |

2.12.

„prijetnja” znači potencijalni uzrok neželjenog događaja čija posljedica može biti šteta sustavu, organizaciji ili pojedincu;

| 2.13. | „slaba točka” znači slabost elementa ili protumjere zbog koje je taj element odnosno protumjera izložen najmanje jednoj prijetnji. |
| --- | --- |

2.13.

„slaba točka” znači slabost elementa ili protumjere zbog koje je taj element odnosno protumjera izložen najmanje jednoj prijetnji.

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na kibersigurnost podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na kibersigurnost podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 3.2. | Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti: |
| --- | --- |

3.2.

Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:

| 3.2.1. | opis tipa vozila s obzirom na elemente iz Priloga 1. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

3.2.1.

opis tipa vozila s obzirom na elemente iz Priloga 1. ovom Pravilniku;

| 3.2.2. | ako se pokaže da su podaci zaštićeni pravima intelektualnog vlasništva ili da predstavljaju specifično znanje i iskustvo proizvođača ili njegovih dobavljača, proizvođač odnosno njegovi dobavljači dužni su staviti na raspolaganje dovoljno podataka za ispravno provođenje provjera propisanih u ovom Pravilniku. Svi se takvi podaci smatraju povjerljivima; |
| --- | --- |

3.2.2.

ako se pokaže da su podaci zaštićeni pravima intelektualnog vlasništva ili da predstavljaju specifično znanje i iskustvo proizvođača ili njegovih dobavljača, proizvođač odnosno njegovi dobavljači dužni su staviti na raspolaganje dovoljno podataka za ispravno provođenje provjera propisanih u ovom Pravilniku. Svi se takvi podaci smatraju povjerljivima;

| 3.2.3. | certifikat o sukladnosti CSMS-a u skladu sa stavkom 6. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.3.

certifikat o sukladnosti CSMS-a u skladu sa stavkom 6. ovog Pravilnika.

| 3.3. | Dokumentacija se dijeli na dva dijela:






  (a) | službena opisna dokumentacija za homologaciju, koja sadržava stavke iz Priloga 1., koja se dostavlja homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju. Homologacijskom tijelu, ili njegovoj tehnički službi, ta je opisna dokumentacija osnovna referenca za homologacijski postupak. Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno se pobrinuti da opisna dokumentacija bude dostupna najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Dokumentacija se dijeli na dva dijela:

(a)

službena opisna dokumentacija za homologaciju, koja sadržava stavke iz Priloga 1., koja se dostavlja homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju. Homologacijskom tijelu, ili njegovoj tehnički službi, ta je opisna dokumentacija osnovna referenca za homologacijski postupak. Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno se pobrinuti da opisna dokumentacija bude dostupna najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila;

| (b) | dodatni materijali bitni za zahtjeve ovog Pravilnika koje proizvođač može zadržati, ali koji se daju na uvid u trenutku homologacije. Proizvođač se dužan pobrinuti da svi materijali dani na uvid u trenutku homologacije budu dostupni najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila. |
| --- | --- |

(b)

dodatni materijali bitni za zahtjeve ovog Pravilnika koje proizvođač može zadržati, ali koji se daju na uvid u trenutku homologacije. Proizvođač se dužan pobrinuti da svi materijali dani na uvid u trenutku homologacije budu dostupni najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila.

4.   OZNAKE

| 4.1. | Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od: |
| --- | --- |

4.1.

Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 4.1.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju; |
| --- | --- |

4.1.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju;

| 4.1.2. | desno od kružnice propisane u stavku 4.1.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj. |
| --- | --- |

4.1.2.

desno od kružnice propisane u stavku 4.1.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.

| 4.2. | Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.1.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.1.1. |
| --- | --- |

4.2.

Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.1.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.1.1.

| 4.3. | Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

4.3.

Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

| 4.4. | Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju. |
| --- | --- |

4.4.

Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju.

| 4.5. | U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka. |
| --- | --- |

4.5.

U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1. | Homologacijska tijela dodjeljuju, kako je primjenjivo, homologaciju s obzirom na kibersigurnost samo tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.

Homologacijska tijela dodjeljuju, kako je primjenjivo, homologaciju s obzirom na kibersigurnost samo tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika.

| 5.1.1. | Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je u dokumentaciji provjeriti da je proizvođač vozila poduzeo potrebne mjere relevantne za tip vozila radi:






  (a) | prikupljanja i provjeravanja podataka, koji se traže na temelju ovog Pravilnika, u cijelom lancu opskrbe kako bi se dokazalo da su rizici povezani s dobavljačima utvrđeni i stavljeni pod kontrolu; |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je u dokumentaciji provjeriti da je proizvođač vozila poduzeo potrebne mjere relevantne za tip vozila radi:

(a)

prikupljanja i provjeravanja podataka, koji se traže na temelju ovog Pravilnika, u cijelom lancu opskrbe kako bi se dokazalo da su rizici povezani s dobavljačima utvrđeni i stavljeni pod kontrolu;

| (b) | dokumentiranja procjene rizika (provedene tijekom faze razvoja ili naknadno) te ispitivanja rezultata i protumjera primijenjenih na tipu vozila, uključujući konstrukcijske podatke na kojima se temelji procjena rizika; |
| --- | --- |

(b)

dokumentiranja procjene rizika (provedene tijekom faze razvoja ili naknadno) te ispitivanja rezultata i protumjera primijenjenih na tipu vozila, uključujući konstrukcijske podatke na kojima se temelji procjena rizika;

| (c) | ugradnje odgovarajućih kibersigurnosnih mjera u konstrukciju tipa vozila; |
| --- | --- |

(c)

ugradnje odgovarajućih kibersigurnosnih mjera u konstrukciju tipa vozila;

| (d) | otkrivanja mogućih kibersigurnosnih napada i odgovaranja na njih; |
| --- | --- |

(d)

otkrivanja mogućih kibersigurnosnih napada i odgovaranja na njih;

| (e) | bilježenja podataka kako bi se pomoglo u otkrivanju kibernapada i posjedovanja funkcionalnosti obrade podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada. |
| --- | --- |

(e)

bilježenja podataka kako bi se pomoglo u otkrivanju kibernapada i posjedovanja funkcionalnosti obrade podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada.

| 5.1.2. | Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je ispitivanjem uzorka tipa vozila provjeriti da je proizvođač vozila ugradio kibersigurnosne mjere navedene u dokumentaciji. Na temelju uzoraka homologacijsko tijelo ili tehnička služba provodi ispitivanja samostalno ili u suradnji s proizvođačem vozila. Iako je fokus provjere uzoraka na rizicima koji su u procjeni rizika ocijenjeni visokima, ta provjera nije ograničena samo na te rizike. |
| --- | --- |

5.1.2.

Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je ispitivanjem uzorka tipa vozila provjeriti da je proizvođač vozila ugradio kibersigurnosne mjere navedene u dokumentaciji. Na temelju uzoraka homologacijsko tijelo ili tehnička služba provodi ispitivanja samostalno ili u suradnji s proizvođačem vozila. Iako je fokus provjere uzoraka na rizicima koji su u procjeni rizika ocijenjeni visokima, ta provjera nije ograničena samo na te rizike.

| 5.1.3. | Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je odbiti homologaciju s obzirom na kibersigurnost ako proizvođač vozila nije ispunio neki od zahtjeva iz stavka 7.3., konkretno:






  (a) | ako proizvođač vozila nije proveo temeljitu procjenu rizika iz stavka 7.3.3., što uključuje i ako nije uzeo u obzir sve rizike povezane s prijetnjama iz dijela A Priloga 5.; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je odbiti homologaciju s obzirom na kibersigurnost ako proizvođač vozila nije ispunio neki od zahtjeva iz stavka 7.3., konkretno:

(a)

ako proizvođač vozila nije proveo temeljitu procjenu rizika iz stavka 7.3.3., što uključuje i ako nije uzeo u obzir sve rizike povezane s prijetnjama iz dijela A Priloga 5.;

| (b) | ako proizvođač vozila nije zaštitio tip vozila od rizika utvrđenih u procjeni rizika koju je sam izradio ili ako nije ugradio razmjerne protumjere, kako je propisano u stavku 7.; |
| --- | --- |

(b)

ako proizvođač vozila nije zaštitio tip vozila od rizika utvrđenih u procjeni rizika koju je sam izradio ili ako nije ugradio razmjerne protumjere, kako je propisano u stavku 7.;

| (c) | ako proizvođač vozila nije uspostavio odgovarajuće i razmjerne sigurnosne mjere za namjenska okruženja u tipu vozila (ako takva okruženja postoje u vozilu) za pohranu i izvršavanje softvera, usluga, aplikacija i podataka koji se dodaju nakon prodaje; |
| --- | --- |

(c)

ako proizvođač vozila nije uspostavio odgovarajuće i razmjerne sigurnosne mjere za namjenska okruženja u tipu vozila (ako takva okruženja postoje u vozilu) za pohranu i izvršavanje softvera, usluga, aplikacija i podataka koji se dodaju nakon prodaje;

| (d) | ako proizvođač vozila nije prije homologacije proveo odgovarajuće i dostatno ispitivanje da potvrdi djelotvornost ugrađenih sigurnosnih mjera. |
| --- | --- |

(d)

ako proizvođač vozila nije prije homologacije proveo odgovarajuće i dostatno ispitivanje da potvrdi djelotvornost ugrađenih sigurnosnih mjera.

| 5.1.4. | Homologacijsko tijelo koje provodi homologacijska ispitivanja dužno je odbiti homologaciju s obzirom na kibersigurnost ako homologacijsko tijelo odnosno njegova tehnička služba od proizvođača vozila ne dobije dostatne podatke za procjenu kibersigurnosti tipa vozila. |
| --- | --- |

5.1.4.

Homologacijsko tijelo koje provodi homologacijska ispitivanja dužno je odbiti homologaciju s obzirom na kibersigurnost ako homologacijsko tijelo odnosno njegova tehnička služba od proizvođača vozila ne dobije dostatne podatke za procjenu kibersigurnosti tipa vozila.

| 5.2. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

| 5.3. | Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti homologaciju prije nego što provjeri da je proizvođač uspostavio zadovoljavajuće mjere i postupke za valjano upravljanje kibersigurnosnim svojstvima obuhvaćenima ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

5.3.

Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti homologaciju prije nego što provjeri da je proizvođač uspostavio zadovoljavajuće mjere i postupke za valjano upravljanje kibersigurnosnim svojstvima obuhvaćenima ovim Pravilnikom.

| 5.3.1. | Homologacijsko tijelo i njegove tehničke službe dužni su se uz kriterije s Popisa 2. Sporazuma iz 1958. pobrinuti:






  (a) | da raspolažu stručnim osobljem s odgovarajućim kibersigurnosnim vještinama i poznavanjem procjena rizika specifičnih za automobilski sektor (1); |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

Homologacijsko tijelo i njegove tehničke službe dužni su se uz kriterije s Popisa 2. Sporazuma iz 1958. pobrinuti:

(a)

da raspolažu stručnim osobljem s odgovarajućim kibersigurnosnim vještinama i poznavanjem procjena rizika specifičnih za automobilski sektor (1);

1

| (b) | da uvedu postupke za ujednačenu evaluaciju na temelju ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

(b)

da uvedu postupke za ujednačenu evaluaciju na temelju ovog Pravilnika.

| 5.3.2. | Svaka ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik putem svojeg homologacijskog tijela obavješćuje homologacijska tijela ostalih ugovornih stranaka koje primjenjuju ovaj Pravilnik o metodi i kriterijima kojima se to homologacijsko tijelo služi za procjenu primjerenosti mjera poduzetih na temelju ovog Pravilnika, a osobito stavaka 5.1., 7.2. i 7.3.
  Te se informacije dijele (a) samo jednom, prije prve dodjele homologacije na temelju ovog Pravilnika, i (b) svaki put kad se metoda ili kriteriji procjene ažuriraju.
  Te se informacije trebaju dijeliti radi prikupljanja i analize najboljih primjera iz prakse te zato da sva homologacijska tijela koja primjenjuju ovaj Pravilnik budu dosljedna u njegovoj primjeni. |
| --- | --- |

5.3.2.

Svaka ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik putem svojeg homologacijskog tijela obavješćuje homologacijska tijela ostalih ugovornih stranaka koje primjenjuju ovaj Pravilnik o metodi i kriterijima kojima se to homologacijsko tijelo služi za procjenu primjerenosti mjera poduzetih na temelju ovog Pravilnika, a osobito stavaka 5.1., 7.2. i 7.3.

Te se informacije dijele (a) samo jednom, prije prve dodjele homologacije na temelju ovog Pravilnika, i (b) svaki put kad se metoda ili kriteriji procjene ažuriraju.

Te se informacije trebaju dijeliti radi prikupljanja i analize najboljih primjera iz prakse te zato da sva homologacijska tijela koja primjenjuju ovaj Pravilnik budu dosljedna u njegovoj primjeni.

| 5.3.3. | Informacije iz stavka 5.3.2. unose se na engleskom jeziku u sigurnu internetsku bazu podataka „DETA” (2), koju je uspostavila Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu, pravovremeno, a najkasnije 14 dana prije dodjele homologacije na temelju tih metoda i kriterija procjene. Te informacije moraju biti dovoljne za razumijevanje minimalne učinkovitosti koju je homologacijsko tijelo postavilo za svaki specifični zahtjev iz stavka 5.3.2. te postupaka i mjera koje to tijelo primjenjuje da bi provjerilo da je ta minimalna učinkovitost postignuta (3). |
| --- | --- |

5.3.3.

Informacije iz stavka 5.3.2. unose se na engleskom jeziku u sigurnu internetsku bazu podataka „DETA” (2

3

| 5.3.4. | Homologacijska tijela koja primaju informacije iz stavka 5.3.2. mogu u roku od 14 dana od primanja obavijesti unijeti u DETA-u komentare namijenjene homologacijskom tijelu koje je unijelo obavijest. |
| --- | --- |

5.3.4.

Homologacijska tijela koja primaju informacije iz stavka 5.3.2. mogu u roku od 14 dana od primanja obavijesti unijeti u DETA-u komentare namijenjene homologacijskom tijelu koje je unijelo obavijest.

| 5.3.5. | Ako homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju ne može uzeti u obzir komentare primljene u skladu sa stavkom 5.3.4., homologacijska tijela koja su poslala komentare i homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju dužna su tražiti dodatno objašnjenje u skladu s Popisom 6. Sporazuma iz 1958. Odgovarajuća pomoćna radna skupina (4) Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) za ovaj Pravilnik dogovara zajedničko tumačenje metoda i kriterija procjene (5). To se zajedničko tumačenje mora primijeniti te su sva homologacijska tijela dužna izdavati homologacije na temelju ovog Pravilnika u skladu s tim zajedničkim tumačenjem. |
| --- | --- |

5.3.5.

Ako homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju ne može uzeti u obzir komentare primljene u skladu sa stavkom 5.3.4., homologacijska tijela koja su poslala komentare i homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju dužna su tražiti dodatno objašnjenje u skladu s Popisom 6. Sporazuma iz 1958. Odgovarajuća pomoćna radna skupina (4

5

| 5.3.6. | Svako homologacijsko tijelo koje dodijeli homologaciju na temelju ovog Pravilnika dužno je o dodijeljenoj homologaciji obavijestiti ostala homologacijska tijela. U roku od 14 dana od dana dodjele homologacije homologacijsko tijelo u DETA-u (6) unosi homologaciju i dopunsku dokumentaciju na engleskom jeziku. |
| --- | --- |

5.3.6.

Svako homologacijsko tijelo koje dodijeli homologaciju na temelju ovog Pravilnika dužno je o dodijeljenoj homologaciji obavijestiti ostala homologacijska tijela. U roku od 14 dana od dana dodjele homologacije homologacijsko tijelo u DETA-u (6

| 5.3.7. | Ugovorne stranke mogu proučiti dodijeljene homologacije na temelju informacija unesenih u skladu sa stavkom 5.3.6. Ako ugovorne stranke donesu različite zaključke, to se rješava u skladu s člankom 10. i Popisom 6. Sporazuma iz 1958. Ugovorne stranke također obavješćuju odgovarajuću pomoćnu radnu skupinu Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) o različitim tumačenjima u smislu Popisa 6. Sporazuma iz 1958. Odgovarajuća radna skupina pomaže u rješavanju pitanja različitih zaključaka te se prema potrebi može savjetovati s WP.29. |
| --- | --- |

5.3.7.

Ugovorne stranke mogu proučiti dodijeljene homologacije na temelju informacija unesenih u skladu sa stavkom 5.3.6. Ako ugovorne stranke donesu različite zaključke, to se rješava u skladu s člankom 10. i Popisom 6. Sporazuma iz 1958. Ugovorne stranke također obavješćuju odgovarajuću pomoćnu radnu skupinu Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima (WP.29) o različitim tumačenjima u smislu Popisa 6. Sporazuma iz 1958. Odgovarajuća radna skupina pomaže u rješavanju pitanja različitih zaključaka te se prema potrebi može savjetovati s WP.29.

| 5.4. | Za potrebe stavka 7.2. ovog Pravilnika proizvođač se dužan pobrinuti da su kibersigurnosna svojstva obuhvaćena ovim Pravilnikom ugrađena. |
| --- | --- |

5.4.

Za potrebe stavka 7.2. ovog Pravilnika proizvođač se dužan pobrinuti da su kibersigurnosna svojstva obuhvaćena ovim Pravilnikom ugrađena.

6.   CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI SUSTAVA ZA UPRAVLJANJE KIBERSIGURNOŠĆU

| 6.1. | Ugovorne stranke imenuju homologacijsko tijelo za procjenu proizvođača i izdavanje certifikata o sukladnosti CSMS-a. |
| --- | --- |

6.1.

Ugovorne stranke imenuju homologacijsko tijelo za procjenu proizvođača i izdavanje certifikata o sukladnosti CSMS-a.

| 6.2. | Zahtjev za certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

6.2.

Zahtjev za certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 6.3. | Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti: |
| --- | --- |

6.3.

Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:

| 6.3.1. | dokumenti s opisom sustava za upravljanje kibersigurnošću; |
| --- | --- |

6.3.1.

dokumenti s opisom sustava za upravljanje kibersigurnošću;

| 6.3.2. | potpisana izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1. |
| --- | --- |

6.3.2.

potpisana izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1.

| 6.4. | U okviru procjene proizvođač izjavljuje, koristeći izjavu u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1., i mora dokazati homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi da je uspostavio potrebne postupke za ispunjavanje svih zahtjeva za kibersigurnost u skladu s ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

6.4.

U okviru procjene proizvođač izjavljuje, koristeći izjavu u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1., i mora dokazati homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi da je uspostavio potrebne postupke za ispunjavanje svih zahtjeva za kibersigurnost u skladu s ovim Pravilnikom.

| 6.5. | Nakon što je zaprimljena potpisana proizvođačeva izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1. i ako je ishod procjene pozitivan, proizvođaču se dodjeljuje certifikat koji se zove certifikat o sukladnosti CSMS-a, kako je opisan u Prilogu 4. ovom Pravilniku (dalje u tekstu „certifikat o sukladnosti CSMS-a”). |
| --- | --- |

6.5.

Nakon što je zaprimljena potpisana proizvođačeva izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1. i ako je ishod procjene pozitivan, proizvođaču se dodjeljuje certifikat koji se zove certifikat o sukladnosti CSMS-a, kako je opisan u Prilogu 4. ovom Pravilniku (dalje u tekstu „certifikat o sukladnosti CSMS-a”).

| 6.6. | Homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba za certifikat o sukladnosti CSMS-a koristi predložak iz Priloga 4. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

6.6.

Homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba za certifikat o sukladnosti CSMS-a koristi predložak iz Priloga 4. ovom Pravilniku.

| 6.7. | Ako nije prethodno povučen, certifikat o sukladnosti CSMS-a vrijedi najdulje tri godine od datuma izdavanja. |
| --- | --- |

6.7.

Ako nije prethodno povučen, certifikat o sukladnosti CSMS-a vrijedi najdulje tri godine od datuma izdavanja.

| 6.8. | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo certifikat o sukladnosti CSMS-a može u bilo kojem trenutku provjeriti da su zahtjevi za valjanost certifikata i dalje ispunjeni. Ako zahtjevi utvrđeni u ovom Pravilniku nisu ispunjeni, homologacijsko tijelo povlači certifikat o sukladnosti CSMS-a. |
| --- | --- |

6.8.

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo certifikat o sukladnosti CSMS-a može u bilo kojem trenutku provjeriti da su zahtjevi za valjanost certifikata i dalje ispunjeni. Ako zahtjevi utvrđeni u ovom Pravilniku nisu ispunjeni, homologacijsko tijelo povlači certifikat o sukladnosti CSMS-a.

| 6.9. | Proizvođač obavješćuje homologacijsko tijelo ili njegovu tehničku službu o svakoj promjeni koja će utjecati na valjanost certifikata o sukladnosti CSMS-a. Nakon savjetovanja s proizvođačem homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba odlučuje jesu li potrebne nove provjere. |
| --- | --- |

6.9.

Proizvođač obavješćuje homologacijsko tijelo ili njegovu tehničku službu o svakoj promjeni koja će utjecati na valjanost certifikata o sukladnosti CSMS-a. Nakon savjetovanja s proizvođačem homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba odlučuje jesu li potrebne nove provjere.

| 6.10. | Zahtjev za novi certifikat o sukladnosti CSMS-a ili produljenje postojećeg certifikata o sukladnosti CSMS-a proizvođač je dužan podnijeti pravovremeno tako da homologacijsko tijelo može dovršiti procjenu prije isteka valjanosti certifikata o sukladnosti CSMS-a. Ako je ishod procjene pozitivan, homologacijsko tijelo izdaje novi certifikat o sukladnosti CSMS-a ili produljuje valjanost postojećeg certifikata za novo razdoblje od tri godine. Homologacijsko tijelo provjerava da CSMS i dalje ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika. Homologacijsko tijelo izdaje novi certifikat ako su njemu odnosno njegovoj tehničkoj službi prijavljene promjene, a ishod procjene tih promjena bio je pozitivan. |
| --- | --- |

6.10.

Zahtjev za novi certifikat o sukladnosti CSMS-a ili produljenje postojećeg certifikata o sukladnosti CSMS-a proizvođač je dužan podnijeti pravovremeno tako da homologacijsko tijelo može dovršiti procjenu prije isteka valjanosti certifikata o sukladnosti CSMS-a. Ako je ishod procjene pozitivan, homologacijsko tijelo izdaje novi certifikat o sukladnosti CSMS-a ili produljuje valjanost postojećeg certifikata za novo razdoblje od tri godine. Homologacijsko tijelo provjerava da CSMS i dalje ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika. Homologacijsko tijelo izdaje novi certifikat ako su njemu odnosno njegovoj tehničkoj službi prijavljene promjene, a ishod procjene tih promjena bio je pozitivan.

| 6.11. | Istek ili povlačenje proizvođačeva certifikata o sukladnosti CSMS-a smatra se, kad je riječ o tipovima vozila na koje se odnosi taj CSMS, kao preinaka homologacije, kako je navedeno u stavku 8., što može značiti povlačenje homologacije ako uvjeti za njezinu dodjelu više nisu ispunjeni. |
| --- | --- |

6.11.

Istek ili povlačenje proizvođačeva certifikata o sukladnosti CSMS-a smatra se, kad je riječ o tipovima vozila na koje se odnosi taj CSMS, kao preinaka homologacije, kako je navedeno u stavku 8., što može značiti povlačenje homologacije ako uvjeti za njezinu dodjelu više nisu ispunjeni.

7.   SPECIFIKACIJE

| 7.1. | Opće specifikacije |
| --- | --- |

7.1.

Opće specifikacije

| 7.1.1. | Zahtjevi ovog Pravilnika ne ograničavaju odredbe ni zahtjeve drugih pravilnika UN-a. |
| --- | --- |

7.1.1.

Zahtjevi ovog Pravilnika ne ograničavaju odredbe ni zahtjeve drugih pravilnika UN-a.

| 7.2. | Zahtjevi za sustav za upravljanje kibersigurnošću |
| --- | --- |

7.2.

Zahtjevi za sustav za upravljanje kibersigurnošću

| 7.2.1. | Za potrebe ocjenjivanja homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba provjerava da je proizvođač vozila uspostavio sustav za upravljanje kibersigurnošću te da je taj sustav sukladan s ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

7.2.1.

Za potrebe ocjenjivanja homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba provjerava da je proizvođač vozila uspostavio sustav za upravljanje kibersigurnošću te da je taj sustav sukladan s ovim Pravilnikom.

| 7.2.2. | Sustav za upravljanje kibersigurnošću obuhvaća sljedeće. |
| --- | --- |

7.2.2.

Sustav za upravljanje kibersigurnošću obuhvaća sljedeće.

| 7.2.2.1. | Proizvođač vozila dužan je dokazati homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi da se sustav za upravljanje kibersigurnošću primjenjuje na sljedeće faze:






  (a) | fazu razvoja; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1.

Proizvođač vozila dužan je dokazati homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi da se sustav za upravljanje kibersigurnošću primjenjuje na sljedeće faze:

(a)

fazu razvoja;

| (b) | fazu proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

fazu proizvodnje;

| (c) | fazu nakon proizvodnje. |
| --- | --- |

(c)

fazu nakon proizvodnje.

| 7.2.2.2. | Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću jamči da je sigurnost uzeta u obzir na primjeren način, što uključuje uzimanje u obzir rizika i protumjera iz Priloga 5. To obuhvaća:






  (a) | postupke za upravljanje kibersigurnošću u proizvođačevoj organizaciji; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.2.

Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću jamči da je sigurnost uzeta u obzir na primjeren način, što uključuje uzimanje u obzir rizika i protumjera iz Priloga 5. To obuhvaća:

(a)

postupke za upravljanje kibersigurnošću u proizvođačevoj organizaciji;

| (b) | postupke za utvrđivanje rizika za tipove vozila. U tim se postupcima moraju uzeti u obzir prijetnje iz dijela A. Priloga 5. i druge relevantne prijetnje; |
| --- | --- |

(b)

postupke za utvrđivanje rizika za tipove vozila. U tim se postupcima moraju uzeti u obzir prijetnje iz dijela A. Priloga 5. i druge relevantne prijetnje;

| (c) | postupke za ocjenjivanje, kategorizaciju i obradu utvrđenih rizika; |
| --- | --- |

(c)

postupke za ocjenjivanje, kategorizaciju i obradu utvrđenih rizika;

| (d) | postupke za provjeru da se utvrđenim rizicima upravlja na odgovarajući način; |
| --- | --- |

(d)

postupke za provjeru da se utvrđenim rizicima upravlja na odgovarajući način;

| (e) | postupke za ispitivanje kibersigurnosti tipa vozila; |
| --- | --- |

(e)

postupke za ispitivanje kibersigurnosti tipa vozila;

| (f) | postupke za osiguravanje ažurnosti procjene rizika; |
| --- | --- |

(f)

postupke za osiguravanje ažurnosti procjene rizika;

| (g) | postupke za praćenje i otkrivanje kibernapada, kiberprijetnji i slabih točaka na tipovima vozila, postupke za odgovaranje na te kibernapade, kiberprijetnje i slabe točke te postupke za procjenu jesu li ugrađene kibersigurnosne mjere još djelotvorne s obzirom na novoutvrđene kiberprijetnje i slabosti; |
| --- | --- |

(g)

postupke za praćenje i otkrivanje kibernapada, kiberprijetnji i slabih točaka na tipovima vozila, postupke za odgovaranje na te kibernapade, kiberprijetnje i slabe točke te postupke za procjenu jesu li ugrađene kibersigurnosne mjere još djelotvorne s obzirom na novoutvrđene kiberprijetnje i slabosti;

| (h) | postupke za prikupljanje odgovarajućih podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada. |
| --- | --- |

(h)

postupke za prikupljanje odgovarajućih podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada.

| 7.2.2.3. | Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću postiže da su, u skladu s kategorizacijom iz stavka 7.2.2.2. podstavaka (c) i (g), u razumnom roku poduzete protumjere u slučaju kiberprijetnji i slabih točaka na koje je proizvođač vozila dužan reagirati. |
| --- | --- |

7.2.2.3.

Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću postiže da su, u skladu s kategorizacijom iz stavka 7.2.2.2. podstavaka (c) i (g), u razumnom roku poduzete protumjere u slučaju kiberprijetnji i slabih točaka na koje je proizvođač vozila dužan reagirati.

| 7.2.2.4. | Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću kontinuirano vrši praćenje iz stavka 7.2.2.2. podstavka (g). To:






  (a) | obuhvaća praćenje vozila nakon prve registracije; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.4.

Proizvođač vozila dužan je dokazati da se postupcima u njegovu sustavu za upravljanje kibersigurnošću kontinuirano vrši praćenje iz stavka 7.2.2.2. podstavka (g). To:

(a)

obuhvaća praćenje vozila nakon prve registracije;

| (b) | obuhvaća sposobnost analiziranja i otkrivanja kiberprijetnji, slabih točaka i kibernapada na temelju podataka i zapisa iz vozila. Ta sposobnost mora biti u skladu sa stavkom 1.3. i pravom na privatnost vlasnika i vozača vozila, a osobito s obzirom na privolu. |
| --- | --- |

(b)

obuhvaća sposobnost analiziranja i otkrivanja kiberprijetnji, slabih točaka i kibernapada na temelju podataka i zapisa iz vozila. Ta sposobnost mora biti u skladu sa stavkom 1.3. i pravom na privatnost vlasnika i vozača vozila, a osobito s obzirom na privolu.

| 7.2.2.5. | Proizvođač vozila dužan je dokazati kako s obzirom na zahtjeve iz stavka 7.2.2.2. njegov sustav za upravljanje kibersigurnošću drži pod kontrolom potencijalne ovisnosti među dobavljačima, pružateljima usluga ili proizvođačevim podorganizacijama. |
| --- | --- |

7.2.2.5.

Proizvođač vozila dužan je dokazati kako s obzirom na zahtjeve iz stavka 7.2.2.2. njegov sustav za upravljanje kibersigurnošću drži pod kontrolom potencijalne ovisnosti među dobavljačima, pružateljima usluga ili proizvođačevim podorganizacijama.

| 7.3. | Zahtjevi za tipove vozila |
| --- | --- |

7.3.

Zahtjevi za tipove vozila

| 7.3.1. | Proizvođač mora imati valjan certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću koji odgovara tipu vozila koji se homologira.
  Međutim, kad je riječ o homologacijama prije 1. srpnja 2024., ako proizvođač vozila može dokazati da se tip vozila ne bi mogao projektirati u skladu s CSMS-om, proizvođač vozila umjesto toga dokazuje da je kibersigurnost primjereno uzeta u obzir u fazi razvoja tog tipa vozila. |
| --- | --- |

7.3.1.

Proizvođač mora imati valjan certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću koji odgovara tipu vozila koji se homologira.

Međutim, kad je riječ o homologacijama prije 1. srpnja 2024., ako proizvođač vozila može dokazati da se tip vozila ne bi mogao projektirati u skladu s CSMS-om, proizvođač vozila umjesto toga dokazuje da je kibersigurnost primjereno uzeta u obzir u fazi razvoja tog tipa vozila.

| 7.3.2. | Da bi se vozilo homologiralo, proizvođač vozila dužan je utvrditi i staviti pod kontrolu rizike povezane s dobavljačima. |
| --- | --- |

7.3.2.

Da bi se vozilo homologiralo, proizvođač vozila dužan je utvrditi i staviti pod kontrolu rizike povezane s dobavljačima.

| 7.3.3. | Proizvođač vozila dužan je identificirati kritične elemente tipa vozila i provodi temeljitu procjenu rizika za taj tip vozila pa obrađuje ili kontrolira utvrđene rizike na primjeren način. U procjeni rizika uzima u obzir pojedinačne elemente tipa vozila i njihove interakcije. U procjeni rizika razmatra i interakcije sa svim vanjskim sustavima. U procjeni rizika proizvođač vozila uzima u obzir rizike povezane sa svim prijetnjama iz dijela A Priloga 5. i sve ostale relevantne rizike. |
| --- | --- |

7.3.3.

Proizvođač vozila dužan je identificirati kritične elemente tipa vozila i provodi temeljitu procjenu rizika za taj tip vozila pa obrađuje ili kontrolira utvrđene rizike na primjeren način. U procjeni rizika uzima u obzir pojedinačne elemente tipa vozila i njihove interakcije. U procjeni rizika razmatra i interakcije sa svim vanjskim sustavima. U procjeni rizika proizvođač vozila uzima u obzir rizike povezane sa svim prijetnjama iz dijela A Priloga 5. i sve ostale relevantne rizike.

| 7.3.4. | Proizvođač vozila dužan je zaštititi tip vozila od rizika utvrđenih u procjeni rizika koju je izradio. Radi zaštite tipa vozila ugrađuje razmjerne protumjere. Ugrađene protumjere moraju obuhvaćati sve protumjere iz dijelova B i C Priloga 5. relevantne za utvrđene rizike. Međutim, ako neka protumjera iz dijela B ili C Priloga 5. nije relevantna ili nije dovoljna za utvrđeni rizik, proizvođač vozila dužan se pobrinuti za ugradnju druge odgovarajuće protumjere.
  Kad je riječ o homologacijama prije 1. srpnja 2024., ako neka protumjera iz dijela B ili C Priloga 5. nije tehnički izvediva, proizvođač vozila dužan se pobrinuti da je ugrađena druga odgovarajuća protumjera. Proizvođač je dužan homologacijskom tijelu dati odgovarajuću procjenu tehničke izvedivosti. |
| --- | --- |

7.3.4.

Proizvođač vozila dužan je zaštititi tip vozila od rizika utvrđenih u procjeni rizika koju je izradio. Radi zaštite tipa vozila ugrađuje razmjerne protumjere. Ugrađene protumjere moraju obuhvaćati sve protumjere iz dijelova B i C Priloga 5. relevantne za utvrđene rizike. Međutim, ako neka protumjera iz dijela B ili C Priloga 5. nije relevantna ili nije dovoljna za utvrđeni rizik, proizvođač vozila dužan se pobrinuti za ugradnju druge odgovarajuće protumjere.

Kad je riječ o homologacijama prije 1. srpnja 2024., ako neka protumjera iz dijela B ili C Priloga 5. nije tehnički izvediva, proizvođač vozila dužan se pobrinuti da je ugrađena druga odgovarajuća protumjera. Proizvođač je dužan homologacijskom tijelu dati odgovarajuću procjenu tehničke izvedivosti.

| 7.3.5. | Proizvođač vozila dužan je uspostaviti odgovarajuće i razmjerne sigurnosne mjere za namjenska okruženja u tipu vozila (ako takva okruženja postoje u vozilu) za pohranu i izvršavanje softvera, usluga, aplikacija i podataka koji se dodaju nakon prodaje. |
| --- | --- |

7.3.5.

Proizvođač vozila dužan je uspostaviti odgovarajuće i razmjerne sigurnosne mjere za namjenska okruženja u tipu vozila (ako takva okruženja postoje u vozilu) za pohranu i izvršavanje softvera, usluga, aplikacija i podataka koji se dodaju nakon prodaje.

| 7.3.6. | Proizvođač vozila dužan je prije homologacije provesti odgovarajuće i dostatno ispitivanje da potvrdi djelotvornost ugrađenih sigurnosnih mjera. |
| --- | --- |

7.3.6.

Proizvođač vozila dužan je prije homologacije provesti odgovarajuće i dostatno ispitivanje da potvrdi djelotvornost ugrađenih sigurnosnih mjera.

| 7.3.7. | Proizvođač vozila dužan je u tip vozila ugraditi mjere:






  (a) | za otkrivanje i sprečavanje kibernapada na vozila tog tipa vozila; |
| --- | --- | --- |

7.3.7.

Proizvođač vozila dužan je u tip vozila ugraditi mjere:

(a)

za otkrivanje i sprečavanje kibernapada na vozila tog tipa vozila;

| (b) | za potporu proizvođačeve sposobnosti praćenja radi otkrivanja prijetnji, slabih točaka i kibernapada relevantnih za tip vozila; |
| --- | --- |

(b)

za potporu proizvođačeve sposobnosti praćenja radi otkrivanja prijetnji, slabih točaka i kibernapada relevantnih za tip vozila;

| (c) | za funkcionalnost obrade podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada. |
| --- | --- |

(c)

za funkcionalnost obrade podataka radi analize pokušanih i uspješnih kibernapada.

| 7.3.8. | Kriptografski moduli koji se koriste za potrebe ovog Pravilnika moraju biti u skladu s prihvaćenim normama. Ako korišteni kriptografski moduli nisu u skladu s prihvaćenim normama, proizvođač vozila dužan je obrazložiti njihovu uporabu. |
| --- | --- |

7.3.8.

Kriptografski moduli koji se koriste za potrebe ovog Pravilnika moraju biti u skladu s prihvaćenim normama. Ako korišteni kriptografski moduli nisu u skladu s prihvaćenim normama, proizvođač vozila dužan je obrazložiti njihovu uporabu.

| 7.4. | Izvješćivanje |
| --- | --- |

7.4.

Izvješćivanje

| 7.4.1. | Proizvođač vozila najmanje jednom godišnje, ili češće ako je važno, izvješćuje homologacijsko tijelo ili tehničku službu o ishodima aktivnosti praćenja, kako su definirane u stavku 7.2.2.2. podstavku (g), što obuhvaća relevantne informacije o novim kibernapadima. Proizvođač vozila također izvješćuje homologacijsko tijelo ili tehničku službu o tome da su kibersigurnosne mjere ugrađene u njegove tipove vozila i dalje djelotvorne i potvrđuje tu djelotvornost te ih izvješćuje o svim dodatnim poduzetim mjerama. |
| --- | --- |

7.4.1.

Proizvođač vozila najmanje jednom godišnje, ili češće ako je važno, izvješćuje homologacijsko tijelo ili tehničku službu o ishodima aktivnosti praćenja, kako su definirane u stavku 7.2.2.2. podstavku (g), što obuhvaća relevantne informacije o novim kibernapadima. Proizvođač vozila također izvješćuje homologacijsko tijelo ili tehničku službu o tome da su kibersigurnosne mjere ugrađene u njegove tipove vozila i dalje djelotvorne i potvrđuje tu djelotvornost te ih izvješćuje o svim dodatnim poduzetim mjerama.

| 7.4.2. | Homologacijsko tijelo ili tehnička služba provjerava dostavljene informacije i prema potrebi traži da proizvođač vozila ispravi utvrđene nedjelotvornosti.
  Ako izvješćivanje ili odgovori nisu dostatni, homologacijsko tijelo može odlučiti povući certifikat o sukladnosti CSMS-a u skladu sa stavkom 6.8. |
| --- | --- |

7.4.2.

Homologacijsko tijelo ili tehnička služba provjerava dostavljene informacije i prema potrebi traži da proizvođač vozila ispravi utvrđene nedjelotvornosti.

Ako izvješćivanje ili odgovori nisu dostatni, homologacijsko tijelo može odlučiti povući certifikat o sukladnosti CSMS-a u skladu sa stavkom 6.8.

8.   PREINAKE TIPA VOZILA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

| 8.1. | Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila koja utječe na tehničku sposobnost s obzirom na kibersigurnost i/ili na dokumentaciju propisane ovim Pravilnikom. Homologacijsko tijelo tada može: |
| --- | --- |

8.1.

Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila koja utječe na tehničku sposobnost s obzirom na kibersigurnost i/ili na dokumentaciju propisane ovim Pravilnikom. Homologacijsko tijelo tada može:

| 8.1.1. | smatrati da učinjene preinake još uvijek ispunjavaju zahtjeve i da odgovaraju dokumentaciji postojeće homologacije; ili |
| --- | --- |

8.1.1.

smatrati da učinjene preinake još uvijek ispunjavaju zahtjeve i da odgovaraju dokumentaciji postojeće homologacije; ili

| 8.1.2. | provesti potrebnu dodatnu procjenu u skladu sa stavkom 5. i prema potrebi tražiti dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

8.1.2.

provesti potrebnu dodatnu procjenu u skladu sa stavkom 5. i prema potrebi tražiti dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 8.1.3. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, dostavlja se putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

8.1.3.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, dostavlja se putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

9.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1. | Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve: |
| --- | --- |

9.1.

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 9.1.1. | nositelj homologacije dužan se pobrinuti da su rezultati provjera sukladnosti proizvodnje zabilježeni i da su priloženi dokumenti dostupni tijekom razdoblja dogovorenog s homologacijskim tijelom ili njegovom tehničkom službom. To razdoblje ne smije biti dulje od 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje; |
| --- | --- |

9.1.1.

nositelj homologacije dužan se pobrinuti da su rezultati provjera sukladnosti proizvodnje zabilježeni i da su priloženi dokumenti dostupni tijekom razdoblja dogovorenog s homologacijskim tijelom ili njegovom tehničkom službom. To razdoblje ne smije biti dulje od 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje;

| 9.1.2. | homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u tri godine. |
| --- | --- |

9.1.2.

homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u tri godine.

10.   SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1. | Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika ili ako uzorci vozila ne ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

10.1.

Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika ili ako uzorci vozila ne ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika.

| 10.2. | Ako homologacijsko tijelo povuče homologaciju koju je prethodno dodijelilo, dužno je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

10.2.

Ako homologacijsko tijelo povuče homologaciju koju je prethodno dodijelilo, dužno je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

11.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

| 11.1. | Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon primanja te obavijesti to tijelo o tome obavještava druge stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom izjave o homologaciji na čijem je kraju bilješka „PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA”, napisana velikim slovima, potpisana i datirana. |
| --- | --- |

11.1.

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon primanja te obavijesti to tijelo o tome obavještava druge stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom izjave o homologaciji na čijem je kraju bilješka „PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA”, napisana velikim slovima, potpisana i datirana.

12.   IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE IMENA I ADRESE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

| 12.1. | Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama. |
| --- | --- |

12.1.

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.

---

(1)  Npr. ISO 26262-2018, ISO/PAS 21448, ISO/SAE 21434.

1

(2)  https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html

2

(3)  Smjernice za detaljne podatke (npr. metoda, kriteriji, učinkovitost) koje treba unijeti i format tih podataka navode se u dokumentu za tumačenje koji Radna skupina za kibersigurnost i pitanja odašiljanja radiovalovima priprema za sedmi sastanak GRVA-e.

3

(4)  Radna skupina za automatizirana/autonomna i povezana vozila (GRVA).

4

(5)  To se tumačenje mora unijeti u dokument za tumačenje na koji se upućuje u bilješki uz stavak 5.3.3.

5

(6)  Na sedmom sastanku GRVA-a pripremit će se dodatne informacije o minimalnim zahtjevima za opisnu dokumentaciju.

6

---

PRILOG 1.

Opisni dokument

Sljedeći se podaci, ako su primjenjivi, dostavljaju u tri primjerka s popisom sadržaja. Svi se crteži dostavljaju u prikladnom mjerilu na formatu A4 ili u mapi tog formata i moraju biti dovoljno detaljni. Fotografije, ako ih ima, moraju biti dovoljno detaljne.

1.

Marka (trgovačko ime proizvođača): ...

2.

Tip i opći trgovački opisi: ...

3.

Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu: ...

4.

Mjesto te oznake: ...

5.

Kategorije vozila: ...

6.

Ime i adresa proizvođača/proizvođačeva zastupnika: ...

7.

Imena i adrese proizvodnih pogona: ...

8.

Fotografije i/ili crteži reprezentativnog vozila: ...

9.

Kibersigurnost

9.1.

| (a) | sustave vozila bitne za kibersigurnost tipa vozila |
| --- | --- |

(a)

sustave vozila bitne za kibersigurnost tipa vozila

| (b) | sastavne dijelove tih sustava koji su bitni za kibersigurnost |
| --- | --- |

(b)

sastavne dijelove tih sustava koji su bitni za kibersigurnost

| (c) | interakciju tih sustava s drugim sustavima vozila i vanjskim sučeljima |
| --- | --- |

(c)

interakciju tih sustava s drugim sustavima vozila i vanjskim sučeljima

9.2.

Shema tipa vozila

9.3.

Broj certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću: ...

9.4.

Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom ishoda procjene rizika i utvrđenih rizika: ...

9.5.

Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom protumjera ugrađenih na popisane sustave ili u tip vozila i načina kako utječu na navedene rizike: ...

9.6.

Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom zaštita namjenskih okruženja za softver, usluge, aplikacije i podatke koji se dodaju nakon prodaje: ...

9.7.

Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom ispitivanja korištenih za provjeru kibersigurnosti tipa vozila i njegovih sustava i s rezultatima tih ispitivanja: ...

9.8.

Opis kako je lanac opskrbe uzet u obzir s obzirom na kibersigurnost: ...

Dodatak 1. Prilogu 1.

Predložak proizvođačeve izjave o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću

Proizvođačeva izjava o sukladnosti sa zahtjevima za sustav za upravljanje kibersigurnošću

Ime proizvođača: ...

Adresa proizvođača: ...

... (ime proizvođača) potvrđuje da su postupci potrebni za ispunjavanje zahtjeva za sustav za upravljanje kibersigurnošću, utvrđeni u stavku 7.2. Pravilnika UN-a br. 155, uspostavljeni i da se održavaju..........

Sastavljeno u: ... (mjesto)

Datum: ...

Ime potpisnika: ...

Funkcija potpisnika: ...

...

(pečat i potpis proizvođačeva zastupnika)

---

PRILOG 2.

Izjava

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 11

koju je izdalo:

ime tijela

...

...

...

| O (2) | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  povlačenju homologacije s učinkom od dd/mm/gggg
  odbijanju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

O (2)

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

povlačenju homologacije s učinkom od dd/mm/gggg

odbijanju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

tipa vozila na temelju Pravilnika UN-a br. 155

Homologacijski broj: ...

Broj proširenja: ...

Obrazloženje proširenja: ...

1.

Marka (trgovačko ime proizvođača): ...

2.

Tip i opći trgovački opisi: ...

3.

Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu: ...

3.1.

Mjesto te oznake: ...

4.

Kategorije vozila: ...

5.

Ime i adresa proizvođača/proizvođačeva zastupnika: ...

6.

Imena i adrese proizvodnih pogona: ...

7.

Broj certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću: ...

8.

Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: ...

9.

Datum ispitnog izvješća: ...

10.

Broj ispitnog izvješća: ...

11.

Napomene: (ako ih ima) ...

12.

Mjesto: ...

13.

Datum: ...

14.

Potpis: ...

15.

Priloženo je kazalo informacijskog paketa podnesenog homologacijskom tijelu, koji se može dobiti na zahtjev.

---

(1)  Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).

1

(2)  Prekrižiti suvišno.:

2

---

PRILOG 3.

Izgled homologacijskih oznaka

PREDLOŽAK A

(vidjeti stavak 4.2. ovog Pravilnika)

Image 12

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip cestovnog vozila homologiran u Nizozemskoj (E 4) na temelju pravilnika br. 155 pod homologacijskim brojem 001234. Prve dvije znamenke homologacijskog broja označavaju da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika u izvornoj verziji (00).

---

PRILOG 4.

Predložak certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću

Certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje kibersigurnošću

s Pravilnikom UN-a br. 155

Broj certifikata [referentni broj]

[....... homologacijsko tijelo]

potvrđuje da je

proizvođač: ...

adresa proizvođača: ...

sukladan s odredbama stavka 7.2. Pravilnika br. 155.

Provjere su provedene (datum): ...

od (ime i adresa homologacijskog tijela ili tehničke službe): ...

Broj izvješća: ...

Certifikat važi do: [......................................................... datum]

Sastavljeno u: ......................................................... mjesto]

[.........................................................datum]

[......................................................... potpis]

Prilozi: proizvođačev opis sustava za upravljanje kibersigurnošću

---

PRILOG 5.

Popis prijetnji i odgovarajućih protumjera

1.

Ovaj se Prilog sastoji od tri dijela. U dijelu A ovog Priloga opisane su referentne prijetnje, slabe točke i metode napada. U dijelu B ovog Priloga opisane su protumjere prijetnjama protiv tipova vozila. U dijelu C ovog Priloga opisane su protumjere prijetnjama protiv područja izvan vozila, npr. back-end informatičkoj infrastrukturi.

2.

Proizvođači vozila dužni su u procjeni rizika i u odlučivanju o protumjerama koje moraju ugraditi uzeti u obzir dijelove A, B i C.

3.

U dijelu A indeksirane su slabe točke, podijeljene u glavne skupine, s odgovarajućim primjerima. Tim se indeksiranjem u tablicama u dijelovima B i C svaki napad/slaba točka povezuje s popisom odgovarajućih protumjera.

4.

| (a) | ugrožen siguran rad vozila; |
| --- | --- |

(a)

ugrožen siguran rad vozila;

| (b) | prekinut rad funkcija vozila; |
| --- | --- |

(b)

prekinut rad funkcija vozila;

| (c) | izmijenjen softver s utjecajem na radni učinak; |
| --- | --- |

(c)

izmijenjen softver s utjecajem na radni učinak;

| (d) | izmijenjen softver, ali bez posljedica na rad; |
| --- | --- |

(d)

izmijenjen softver, ali bez posljedica na rad;

| (e) | povreda cjelovitosti podataka; |
| --- | --- |

(e)

povreda cjelovitosti podataka;

| (f) | povreda povjerljivosti podataka; |
| --- | --- |

(f)

povreda povjerljivosti podataka;

| (g) | gubitak raspoloživosti podataka; |
| --- | --- |

(g)

gubitak raspoloživosti podataka;

| (h) | drugo, među ostalim kriminal. |
| --- | --- |

(h)

drugo, među ostalim kriminal.

Dio A. Slabe točke i metode napada povezane s prijetnjama

| 1. | Prijetnje i povezane slabe točke ili metode napada razvrstane su u glavne skupine i opisane u tablici A1.

  Tablica A1


  Popis slabih točaka ili metoda napada povezanih s prijetnjama










  Glavna podjela i potpodjela prijetnji/slabih točaka s opisom | Primjer slabe točke ili metode napada |
| --- | --- | --- |
| 4.3.1. | Prijetnje koje se odnose na back-end poslužitelje povezane s vozilima u uporabi |

1.

Prijetnje i povezane slabe točke ili metode napada razvrstane su u glavne skupine i opisane u tablici A1.

Tablica A1

Tablica A1

Popis slabih točaka ili metoda napada povezanih s prijetnjama

Popis slabih točaka ili metoda napada povezanih s prijetnjama

Glavna podjela i potpodjela prijetnji/slabih točaka s opisom

Primjer slabe točke ili metode napada

4.3.1.

Prijetnje koje se odnose na back-end poslužitelje povezane s vozilima u uporabi

back-end

1.

Back-end poslužitelji iskorišteni za napad na vozilo ili krađu podataka

Back-end

1.1.

Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra)

1.2.

Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine)

1.3.

Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija)

2.

Ometanje usluga back-end poslužitelja koje utječe na rad vozila

back-end

2.1.

Napad na back-end poslužitelj zbog kojeg potonji ne može raditi, npr. zbog napada ne može komunicirati s vozilima i pružati usluge na koje se vozila oslanjaju

back-end

3.

Izgubljeni ili ugroženi podaci povezani s vozilima smješteni na back-end poslužiteljima („povreda podataka”)

back-end

3.1.

Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra)

3.2.

Gubitak informacija u oblaku; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni zbog napada ili slučajnih nesreća ako su pohranjeni kod treće strane pružatelja usluga u oblaku

3.3.

Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine)

3.4.

Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija)

3.5.

Povreda podataka u obliku nenamjeravanog dijeljenja podataka (npr. administratorske pogreške)

| 4.3.2. | Prijetnje vozilima preko njihovih komunikacijskih kanala |
| --- | --- |

4.3.2.

Prijetnje vozilima preko njihovih komunikacijskih kanala

4.

Lažiranje poruka ili podataka koje vozilo prima

4.1.

Lažiranje poruka (npr. 802.11p V2X komunikacija tijekom vožnje u konvoju, poruke GNSS-a itd.) imitiranjem

4.2.

Sybilin napad (lažiranje drugih vozila tako da se čini da na cesti postoji mnogo vozila)

5.

Komunikacijski kanali iskorišteni za neovlašteno manipuliranje, brisanje ili druge izmjene koda/podataka u vozilima

5.1.

Moguće je ubaciti kod putem komunikacijskih kanala, npr. nedopušteno modificirani softver u binarnom obliku može biti ubačen u komunikacijski protok

5.2.

Moguće je manipulirati kodom/podacima u vozilu putem komunikacijskih kanala

5.3.

Moguće je prebrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala

5.4.

Moguće je izbrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala

5.5.

Moguće je unijeti kod/podatke u vozilo putem komunikacijskih kanala (pisanje podataka ili koda)

6.

Moguće je dopustiti prihvaćanje nevjerodostojnih/nepouzdanih poruka putem komunikacijskih kanala ili je moguće iskoristiti slabe točke komunikacijskih kanala za napad lažiranjem sesija/ponavljanjem sesija

6.1.

Prihvaćanje informacija iz nepouzdanog ili nevjerodostojnog izvora

6.2.

Napad putem posrednika (man in the middle)/otimanje sesije

man in the middle

6.3.

Napad ponavljanjem sesije, npr. napad na komunikacijsku pristupnu točku, znači napad koji omogućava napadaču da softver elektroničke upravljačke jedinice ili integrirani softver pristupne točke zamijeni starijom verzijom softvera

7.

Moguće je otkrivanje informacija, na primjer, prisluškivanjem komunikacije ili dopuštanjem neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama

7.1.

Presretanje informacija/interferencijske emisije/praćenje komunikacija

7.2.

Dobivanje neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama

8.

Napadi uskraćivanjem usluga putem komunikacijskih kanala radi ometanja funkcija vozila

8.1.

Slanje velike količine neispravnih podataka informatičkom sustavu vozila tako da ga se onemogući u uobičajenom pružanju usluga

8.2.

Crna rupa, vrsta napada u kojoj napadač blokira poruke poslane vozilima kako bi prekinuo komunikaciju među vozilima

9.

Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup sustavima vozila

9.1.

Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup, npr. root pristup

10.

Virusi skriveni u komunikacijskim medijima mogu zaraziti sustave vozila

10.1.

Virus skriven u komunikacijskim medijima ulazi u sustave vozila

11.

Poruke koje vozilo primi (npr. X2V ili dijagnostičke poruke) ili koje se prenose unutar vozila sadržavaju zlonamjerni sadržaj

11.1.

Zlonamjerne unutarnje poruke (npr. CAN)

11.2.

Zlonamjerne V2X poruke, npr. poruke infrastruktura-vozilo ili vozilo-vozilo (npr. CAM, DENM)

11.3.

Zlonamjerne dijagnostičke poruke

11.4.

Zlonamjerne poruke vlasničke vrste (poruke koje obično dolaze od OEM-a ili dobavljača sastavnog dijela/sustava/funkcije)

| 4.3.3. | Prijetnje procesima ažuriranja softvera u vozilima |
| --- | --- |

4.3.3.

Prijetnje procesima ažuriranja softvera u vozilima

12.

Zlouporabljeni ili ugroženi procesi ažuriranja softvera

12.1.

Ugroženi bežični procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava

12.2.

Ugroženi lokalni/fizički procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava

12.3.

Softver je nedopušteno izmijenjen prije procesa ažuriranja (tj. softver je pokvaren), iako je sam proces valjan

12.4.

Moguće je nevaljano ažuriranje softvera zbog ugroženih kriptografskih ključeva dobavljača

13.

Moguće je blokirati legitimna ažuriranja softvera

13.1.

Napad uskraćivanjem usluga na poslužitelj ili mrežu radi sprečavanja slanja kritičnih ažuriranja softvera i/ili aktiviranja svojstava za određene korisnike

| 4.3.4. | Prijetnje vozilima zbog nenamjernih ljudskih radnji zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše |
| --- | --- |

4.3.4.

Prijetnje vozilima zbog nenamjernih ljudskih radnji zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše

15.

Legitimni akteri mogu učiniti nešto čime nenamjerno olakšavaju izvođenje kibernapada

15.1.

Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad

15.2.

Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci

| 4.3.5. | Prijetnje vozilima preko njihovih vanjskih veza i priključaka |
| --- | --- |

4.3.5.

Prijetnje vozilima preko njihovih vanjskih veza i priključaka

16.

Manipulacije komunikacijom funkcija vozila omogućavaju kibernapad, što može uključivati telematiku; sustavi s dopuštenim daljinskim upravljanjem; sustavi koji koriste kratkodometnu bežičnu komunikaciju

16.1.

Manipulacija funkcijama konstruiranima za daljinsko upravljanje sustavima, kao što su bežični ključ, imobilizator i infrastruktura za punjenje

16.2.

Manipulacija telematikom vozila (npr. manipuliranje izmjerenom temperaturom osjetljive robe, daljinsko otključavanje teretnih vrata)

16.3.

Interferencija s kratkodometnim bežičnim sustavima ili senzorima

17.

Softver treće strane u sustavu, npr. aplikacije za zabavu, korištene kao vektor za napad na sustave vozila

17.1.

Pokvarene aplikacije ili aplikacije sa slabim sigurnosnim mjerama korištene kao metoda za napad na sustave vozila

18.

Uređaji priključeni na vanjska sučelja, npr. USB ili priključak OBD-a, korišteni kao sredstvo za napad na sustave vozila

18.1.

Vanjska sučelja, npr. USB ili drugi priključci, korištena kao mjesto napada, npr. ubacivanjem koda

18.2.

Mediji zaraženi virusom uneseni u sustav vozila

18.3.

Dijagnostički pristup (npr. hardverski ključevi u priključku OBD-a) korišteni za olakšavanje napada, npr. za manipulaciju parametrima vozila (izravno ili neizravno)

| 4.3.6. | Prijetnje podacima/kodu vozila |
| --- | --- |

4.3.6.

Prijetnje podacima/kodu vozila

19.

Izvlačenje podataka/koda iz vozila

19.1.

Izvlačenje softvera, vlasničkog ili zaštićenog autorskim pravom, iz sustava vozila (piratiziranje proizvoda)

19.2.

Neovlašteni pristup podacima koji se odnose na privatnost vlasnika, kao što su podaci o osobnom identitetu, podaci o bankovnom računu, podaci iz adresara, podaci o lokaciji, elektronički identifikator vozila itd.

19.3.

Vađenje kriptografskih ključeva

20.

Manipulacija podataka/koda u vozilu

20.1.

Nezakonite/neovlaštene promjene elektroničkog identifikatora vozila

20.2.

Prevara s identitetom; na primjer, ako korisnik želi prikazati drugi identitet kad komunicira sa sustavima za naplatu cestarine i proizvođačevom back-end infrastrukturom

back-end

20.3.

Radnje za zaobilaženje sustava za praćenje (npr. hakiranje/nedopušteni zahvati/blokiranje poruka kao što su podaci ODR Trackera ili broj pokretanja)

20.4.

Manipuliranje podacima radi krivotvorenja podataka o vožnji vozila (npr. kilometraža, brzina vožnje, smjer vožnje itd.)

20.5.

Neovlaštene promjene podataka dijagnostičkog sustava

21.

Brisanje podataka/koda

21.1.

Neovlašteno brisanje zapisa događaja u sustavu ili manipulacija tim zapisima

22.

Unošenje zlonamjernog softvera

22.2.

Unošenje zlonamjernog softvera ili aktivnost zlonamjernog softvera

23.

Unošenje novog softvera ili prebrisivanje postojećeg softvera

23.1.

Lažiranje softvera upravljačkog ili informacijskog sustava vozila

24.

Ometanje sustava ili prekid rada

24.1.

Uskraćivanje usluga može se na unutarnjoj mreži uzrokovati tako da se CAN sabirnica preplavi ili da se izazovu pogreške ECU-a visokom stopom slanja poruka

25.

Manipulacija parametrima vozila

25.1.

Neovlašteni pristup radi krivotvorenja konfiguracijskih parametara ključnih funkcija vozila, npr. podaci za kočenje, prag aktivacije zračnog jastuka itd.

25.2.

Neovlašteni pristup radi krivotvorenja parametara punjenja, npr. napon punjenja, snaga punjenja, temperatura baterije itd.

| 4.3.7. | Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane |
| --- | --- |

4.3.7.

Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane

26.

Kriptografske tehnologije mogu biti ugrožene ili je moguće da nisu primijenjene u dovoljnoj mjeri

26.1.

Napadač može razbiti šifru zbog kombinacije kratkih ključeva za šifriranje i dugog valjanja ključeva

26.2.

Nedovoljno korištenje kriptografskih algoritama za zaštitu osjetljivih sustava

26.3.

Korištenje već ili uskoro zastarjelih kriptografskih algoritama

27.

Dijelovi ili materijali mogu biti ugroženi radi omogućavanja napada na vozila

27.1.

Hardver ili softver s konstrukcijskim rješenjima zbog kojih je napad moguć ili koji ne ispunjava konstrukcijske kriterije za zaustavljanje napada

28.

Moguće su slabe točke zbog softverskog ili hardverskog razvoja

28.1.

Pogreške u softveru. Prisutnost pogrešaka u softveru može biti osnova potencijalno iskoristivih slabih točaka. To osobito vrijedi ako softver nije testiran kako bi se provjerilo da nije prisutan poznat loš kod/pogreške i kako bi se smanjio rizik od nepoznatog lošeg koda/pogrešaka.

28.2.

Moguće je da korištenje elemenata zaostalih iz razvoja (npr. priključak za debugiranje, JTAG-ov priključak, mikroprocesori, razvojni certifikati, programerske šifre...) omogući pristup ECU-ima ili napadačima da više ovlasti

29.

Slabe točke zbog projekta mreže

29.1.

Otvoreni suvišni internetski portovi putem kojih je moguć pristup mrežnim sustavima

29.2.

Zaobilaženje razdvajanja mreže radi stjecanja kontrole; konkretan primjer je korištenje nezaštićenih pristupnih točaka (npr. pristupnih točaka kamion-prikolica) radi zaobilaženja zaštita i ostvarivanja pristupa drugim dijelovima mreže u svrhu zlonamjernih radnji, npr. slanja arbitrarnih poruka na CAN sabirnici

31.

Moguć je nenamjerni prijenos podataka

31.1.

Povreda podataka; osobni podaci mogu procuriti kad se promijeni korisnik automobila (npr. automobil je prodan ili služi kao vozilo za najam s novim najmoprimcima)

32.

Fizičko manipuliranje sustavima može omogućiti napad

32.1.

Manipulacija elektronikom, npr. u vozilo je ugrađen neovlašteni hardver kojim je omogućen „napad putem posrednika”

Zamjena ovlaštene elektronike (npr. senzora) neovlaštenim hardverom

Manipulacija podacima prikupljenima senzorom (npr. korištenje magneta da se utječe na senzor Hallova efekta povezan s mjenjačem)

Dio B. Protumjere za prijetnje vozilima

| 1. | Protumjere za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”
  Protumjere za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila” navedene su u tablici B1.

  Tablica B1


  Protumjera za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”









  Upućivanje na tablicu A1 | Prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1. | Lažiranje poruka (npr. 802.11p V2X komunikacija tijekom vožnje u konvoju, poruke GNSS-a itd.) imitiranjem | M10 | Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka. |
| 4.2. | Sybilin napad (lažiranje drugih vozila tako da se čini da na cesti postoji mnogo vozila) | M11 | Moraju se uvesti sigurnosne mjere za pohranu kriptografskih ključeva (npr. hardverski sigurnosni moduli). |
| 5.1. | Moguće je ubaciti kod u kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala, npr. nedopušteno modificirani softver u binarnom obliku može biti ubačen u komunikacijski protok | M10
  M6 | Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.
  Kako bi se rizik u sustavima smanjio na najmanju moguću mjeru, sigurnosni aspekti moraju biti ugrađeni u njih pri projektiranju. |
| 5.2. | Moguće je manipulirati kodom/podacima u vozilu putem komunikacijskih kanala | M7 | Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. |
| 5.3. | Moguće je prebrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala |
| 5.4.
  21.1. | Moguće je izbrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala |
| 5.5. | Moguće je unijeti kod/podatke u sustave vozila putem komunikacijskih kanala (pisanje podataka ili koda) |
| 6.1. | Prihvaćanje informacija iz nepouzdanog ili nevjerodostojnog izvora | M10 | Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka. |
| 6.2. | Napad putem posrednika (man in the middle)/otimanje sesije | M10 | Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka. |
| 6.3. | Napad ponavljanjem sesije, npr. napad na komunikacijsku pristupnu točku, znači napad koji omogućava napadaču da softver elektroničke upravljačke jedinice ili integrirani softver pristupne točke zamijeni starijom verzijom softvera |
| 7.1. | Presretanje informacija/interferencijske emisije/praćenje komunikacija | M12 | Povjerljivi podaci koji se šalju vozilu ili iz vozila moraju biti zaštićeni. |
| 7.2. | Dobivanje neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama | M8 | Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 8.1. | Slanje velike količine neispravnih podataka informatičkom sustavu vozila tako da ga se onemogući u uobičajenom pružanju usluga | M13 | Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje. |
| 8.2. | Crna rupa, vrsta napada u kojoj se prekida komunikacija među vozilima blokiranjem prijenosa poruka drugim vozilima | M13 | Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje. |
| 9.1. | Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup, npr. root pristup | M9 | Moraju se ugraditi mjere za sprečavanje i otkrivanje neovlaštenog pristupa. |
| 10.1. | Virus skriven u komunikacijskim medijima ulazi u sustave vozila | M14 | Moraju se razmotriti mjere za zaštitu sustava od skrivenih virusa/zlonamjernog softvera. |
| 11.1. | Zlonamjerne unutarnje poruke (npr. CAN) | M15 | Moraju se razmotriti mjere za otkrivanje zlonamjernih unutarnjih poruka ili aktivnosti. |
| 11.2. | Zlonamjerne V2X poruke, npr. poruke infrastruktura-vozilo ili vozilo-vozilo (npr. CAM, DENM) | M10 | Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka. |
| 11.3. | Zlonamjerne dijagnostičke poruke |
| 11.4. | Zlonamjerne poruke vlasničke vrste (poruke koje obično dolaze od OEM-a ili dobavljača sastavnog dijela/sustava/funkcije) |

1.

Protumjere za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”

Protumjere za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila” navedene su u tablici B1.

Tablica B1

Tablica B1

Protumjera za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”

Protumjera za prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”

Upućivanje na tablicu A1

Prijetnje vrste „Komunikacijski kanali vozila”

Upućivanje

Protumjera

4.1.

Lažiranje poruka (npr. 802.11p V2X komunikacija tijekom vožnje u konvoju, poruke GNSS-a itd.) imitiranjem

M10

Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.

4.2.

Sybilin napad (lažiranje drugih vozila tako da se čini da na cesti postoji mnogo vozila)

M11

Moraju se uvesti sigurnosne mjere za pohranu kriptografskih ključeva (npr. hardverski sigurnosni moduli).

5.1.

Moguće je ubaciti kod u kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala, npr. nedopušteno modificirani softver u binarnom obliku može biti ubačen u komunikacijski protok

M10

M6

Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.

Kako bi se rizik u sustavima smanjio na najmanju moguću mjeru, sigurnosni aspekti moraju biti ugrađeni u njih pri projektiranju.

5.2.

Moguće je manipulirati kodom/podacima u vozilu putem komunikacijskih kanala

M7

Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa.

5.3.

Moguće je prebrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala

5.4.

21.1.

Moguće je izbrisati kod/podatke u vozilu putem komunikacijskih kanala

5.5.

Moguće je unijeti kod/podatke u sustave vozila putem komunikacijskih kanala (pisanje podataka ili koda)

6.1.

Prihvaćanje informacija iz nepouzdanog ili nevjerodostojnog izvora

M10

Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.

6.2.

Napad putem posrednika (man in the middle)/otimanje sesije

man in the middle

M10

Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.

6.3.

Napad ponavljanjem sesije, npr. napad na komunikacijsku pristupnu točku, znači napad koji omogućava napadaču da softver elektroničke upravljačke jedinice ili integrirani softver pristupne točke zamijeni starijom verzijom softvera

7.1.

Presretanje informacija/interferencijske emisije/praćenje komunikacija

M12

Povjerljivi podaci koji se šalju vozilu ili iz vozila moraju biti zaštićeni.

7.2.

Dobivanje neovlaštenog pristupa osjetljivim datotekama i mapama

M8

Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

8.1.

Slanje velike količine neispravnih podataka informatičkom sustavu vozila tako da ga se onemogući u uobičajenom pružanju usluga

M13

Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje.

8.2.

Crna rupa, vrsta napada u kojoj se prekida komunikacija među vozilima blokiranjem prijenosa poruka drugim vozilima

M13

Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje.

9.1.

Neovlašteni korisnik može dobiti povlašteni pristup, npr. root pristup

M9

Moraju se ugraditi mjere za sprečavanje i otkrivanje neovlaštenog pristupa.

10.1.

Virus skriven u komunikacijskim medijima ulazi u sustave vozila

M14

Moraju se razmotriti mjere za zaštitu sustava od skrivenih virusa/zlonamjernog softvera.

11.1.

Zlonamjerne unutarnje poruke (npr. CAN)

M15

Moraju se razmotriti mjere za otkrivanje zlonamjernih unutarnjih poruka ili aktivnosti.

11.2.

Zlonamjerne V2X poruke, npr. poruke infrastruktura-vozilo ili vozilo-vozilo (npr. CAM, DENM)

M10

Vozilo mora provjeravati vjerodostojnost i cjelovitost primljenih poruka.

11.3.

Zlonamjerne dijagnostičke poruke

11.4.

Zlonamjerne poruke vlasničke vrste (poruke koje obično dolaze od OEM-a ili dobavljača sastavnog dijela/sustava/funkcije)

| 2. | Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja”
  Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja” navedene su u tablici B2.

  Tablica B2


  Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja”









  Upućivanje na tablicu A1 | Prijetnje vrste „Proces ažuriranja” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.1. | Ugroženi bežični procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava | M16 | Za proces ažuriranja moraju se upotrebljavati sigurni postupci. |
| 12.2. | Ugroženi lokalni/fizički procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava |
| 12.3. | Softver je nedopušteno izmijenjen prije procesa ažuriranja (tj. softver je pokvaren), iako je sam proces valjan |
| 12.4. | Moguće je nevaljano ažuriranje softvera zbog ugroženih kriptografskih ključeva dobavljača | M11 | Za pohranu kriptografskih ključeva moraju postojati sigurnosne kontrole. |
| 13.1. | Napad uskraćivanjem usluga na poslužitelj ili mrežu radi sprečavanja slanja kritičnih ažuriranja softvera i/ili aktiviranja svojstava za određene korisnike | M3 | U back-end sustavima moraju postojati sigurnosne kontrole. Ako su back-end poslužitelji od ključne važnosti za pružanje usluga, moraju postojati mjere za vraćanje u ispravno stanje u slučaju kvara sustava. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |

2.

Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja”

Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja” navedene su u tablici B2.

Tablica B2

Tablica B2

Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja”

Protumjere za prijetnje vrste „Proces ažuriranja”

Upućivanje na tablicu A1

Prijetnje vrste „Proces ažuriranja”

Upućivanje

Protumjera

12.1.

Ugroženi bežični procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava

M16

Za proces ažuriranja moraju se upotrebljavati sigurni postupci.

12.2.

Ugroženi lokalni/fizički procesi ažuriranja softvera; ovo obuhvaća lažni softver i integrirani softver za ažuriranje sustava

12.3.

Softver je nedopušteno izmijenjen prije procesa ažuriranja (tj. softver je pokvaren), iako je sam proces valjan

12.4.

Moguće je nevaljano ažuriranje softvera zbog ugroženih kriptografskih ključeva dobavljača

M11

Za pohranu kriptografskih ključeva moraju postojati sigurnosne kontrole.

13.1.

Napad uskraćivanjem usluga na poslužitelj ili mrežu radi sprečavanja slanja kritičnih ažuriranja softvera i/ili aktiviranja svojstava za određene korisnike

M3

U back-end sustavima moraju postojati sigurnosne kontrole. Ako su back-end poslužitelji od ključne važnosti za pružanje usluga, moraju postojati mjere za vraćanje u ispravno stanje u slučaju kvara sustava. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

back-end

back-end

| 3. | Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše”
  Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše” navedene su u tablici B3.

  Tablica B3


  Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše”









  Upućivanje na tablicu A1 | Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.1. | Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad | M18 | Moraju se uvesti mjere za definiranje i kontrolu korisničkih uloga i pristupnih ovlasti, koje se moraju temeljiti na načelu dodjeljivanja samo nužnih prava na pristup. |
| 15.2. | Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci | M19 | Organizacije su se dužne pobrinuti da se sigurnosni postupci definiraju i primjenjuju, što uključuje evidentiranje radnji i pristupa povezanih s upravljanjem sigurnosnim funkcijama. |

3.

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše”

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše” navedene su u tablici B3.

Tablica B3

Tablica B3

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše”

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje zbog kojih je izvođenje kibernapada lakše”

Upućivanje na tablicu A1

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”

Upućivanje

Protumjera

15.1.

Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad

M18

Moraju se uvesti mjere za definiranje i kontrolu korisničkih uloga i pristupnih ovlasti, koje se moraju temeljiti na načelu dodjeljivanja samo nužnih prava na pristup.

15.2.

Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci

M19

Organizacije su se dužne pobrinuti da se sigurnosni postupci definiraju i primjenjuju, što uključuje evidentiranje radnji i pristupa povezanih s upravljanjem sigurnosnim funkcijama.

| 4. | Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”
  Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke” navedene su u tablici B4.

  Tablica B4


  Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”









  Upućivanje na tablicu A1 | Prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.1. | Manipulacija funkcijama konstruiranima za daljinsko upravljanje sustavima vozila, kao što su bežični ključ, imobilizator i infrastruktura za punjenje | M20 | U sustavima s daljinskim pristupom moraju postojati sigurnosne kontrole. |
| 16.2. | Manipulacija telematikom vozila (npr. manipuliranje izmjerenom temperaturom osjetljive robe, daljinsko otključavanje teretnih vrata) |
| 16.3. | Interferencija s kratkodometnim bežičnim sustavima ili senzorima |
| 17.1. | Pokvarene aplikacije ili aplikacije sa slabim sigurnosnim mjerama korištene kao metoda za napad na sustave vozila | M21 | Softver mora biti sigurnosno ocijenjen, autentificiran i zaštićene cjelovitosti.
  Moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi smanjivanja rizika od softvera treće strane koji je namijenjen za izvršavanje u vozilu ili za koji se može predvidjeti da će se izvršavati u njemu. |
| 18.1. | Vanjska sučelja, npr. USB ili drugi priključci, korištena kao mjesto napada, npr. ubacivanjem koda | M22 | Na vanjskim sučeljima moraju postojati sigurnosne kontrole. |
| 18.2. | Mediji zaraženi virusima uneseni u sustav vozila |
| 18.3. | Dijagnostički pristup (npr. hardverski ključevi u priključku OBD-a) korišteni za olakšavanje napada, npr. za manipulaciju parametrima vozila (izravno ili neizravno) | M22 | Na vanjskim sučeljima moraju postojati sigurnosne kontrole. |

4.

Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”

Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke” navedene su u tablici B4.

Tablica B4

Tablica B4

Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”

Protumjere za prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”

Upućivanje na tablicu A1

Prijetnje vrste „Vanjske veze i priključke”

Upućivanje

Protumjera

16.1.

Manipulacija funkcijama konstruiranima za daljinsko upravljanje sustavima vozila, kao što su bežični ključ, imobilizator i infrastruktura za punjenje

M20

U sustavima s daljinskim pristupom moraju postojati sigurnosne kontrole.

16.2.

Manipulacija telematikom vozila (npr. manipuliranje izmjerenom temperaturom osjetljive robe, daljinsko otključavanje teretnih vrata)

16.3.

Interferencija s kratkodometnim bežičnim sustavima ili senzorima

17.1.

Pokvarene aplikacije ili aplikacije sa slabim sigurnosnim mjerama korištene kao metoda za napad na sustave vozila

M21

Softver mora biti sigurnosno ocijenjen, autentificiran i zaštićene cjelovitosti.

Moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi smanjivanja rizika od softvera treće strane koji je namijenjen za izvršavanje u vozilu ili za koji se može predvidjeti da će se izvršavati u njemu.

18.1.

Vanjska sučelja, npr. USB ili drugi priključci, korištena kao mjesto napada, npr. ubacivanjem koda

M22

Na vanjskim sučeljima moraju postojati sigurnosne kontrole.

18.2.

Mediji zaraženi virusima uneseni u sustav vozila

18.3.

Dijagnostički pristup (npr. hardverski ključevi u priključku OBD-a) korišteni za olakšavanje napada, npr. za manipulaciju parametrima vozila (izravno ili neizravno)

M22

Na vanjskim sučeljima moraju postojati sigurnosne kontrole.

| 5. | Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”
  Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad” navedene su u tablici B5.

  Tablica B5


  Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”









  Upućivanje na tablicu A1 | Prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.1. | Izvlačenje softvera, vlasničkog ili zaštićenog autorskim pravom, iz sustava vozila (piratiziranje proizvoda / ukradeni softver) | M7 | Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 19.2. | Neovlašteni pristup podacima koji se odnose na privatnost vlasnika, kao što su podaci o osobnom identitetu, podaci o bankovnom računu, podaci iz adresara, podaci o lokaciji, elektronički identifikator vozila itd. | M8 | Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima. Za primjere sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 19.3. | Vađenje kriptografskih ključeva | M11 | Moraju se uvesti sigurnosne mjere za pohranu kriptografskih ključeva, npr. sigurnosni moduli. |
| 20.1. | Nezakonite/neovlaštene promjene elektroničkog identifikatora vozila | M7 | Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 20.2. | Prevara s identitetom; na primjer, ako korisnik želi prikazati drugi identitet kad komunicira sa sustavima za naplatu cestarine i proizvođačevom back-end infrastrukturom |
| 20.3. | Radnje za zaobilaženje sustava za praćenje (npr. hakiranje/nedopušteni zahvati/blokiranje poruka kao što su podaci ODR Trackera ili broj pokretanja) | M7 | Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.
  Protumjera za napade u obliku manipulacije podacima koji su usmjereni na senzore ili emitirane podatke može biti uspoređivanje podataka iz različitih izvora. |
| 20.4. | Manipuliranje podacima radi krivotvorenja podataka o vožnji vozila (npr. kilometraža, brzina vožnje, smjer vožnje itd.) |
| 20.5. | Neovlaštene promjene podataka dijagnostičkog sustava |
| 21.1. | Neovlašteno brisanje zapisa događaja u sustavu ili manipulacija tim zapisima | M7 | Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 22.2. | Unošenje zlonamjernog softvera ili aktivnost zlonamjernog softvera | M7 | Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 23.1. | Lažiranje softvera upravljačkog ili informacijskog sustava vozila |
| 24.1. | Uskraćivanje usluga može se na unutarnjoj mreži uzrokovati tako da se CAN sabirnica preplavi ili da se izazovu pogreške ECU-a visokom stopom slanja poruka | M13 | Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje. |
| 25.1. | Neovlašteni pristup radi krivotvorenja konfiguracijskih parametara ključnih funkcija vozila, npr. podaci za kočenje, prag aktivacije zračnog jastuka itd. | M7 | Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 25.2. | Neovlašteni pristup radi krivotvorenja parametara punjenja, npr. napon punjenja, snaga punjenja, temperatura baterije itd. |

5.

Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”

Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad” navedene su u tablici B5.

Tablica B5

Tablica B5

Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”

Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”

Upućivanje na tablicu A1

Prijetnje vrste „Potencijalni ciljevi ili motivi za napad”

Upućivanje

Protumjera

19.1.

Izvlačenje softvera, vlasničkog ili zaštićenog autorskim pravom, iz sustava vozila (piratiziranje proizvoda / ukradeni softver)

M7

Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

19.2.

Neovlašteni pristup podacima koji se odnose na privatnost vlasnika, kao što su podaci o osobnom identitetu, podaci o bankovnom računu, podaci iz adresara, podaci o lokaciji, elektronički identifikator vozila itd.

M8

Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima. Za primjere sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

19.3.

Vađenje kriptografskih ključeva

M11

Moraju se uvesti sigurnosne mjere za pohranu kriptografskih ključeva, npr. sigurnosni moduli.

20.1.

Nezakonite/neovlaštene promjene elektroničkog identifikatora vozila

M7

Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

20.2.

Prevara s identitetom; na primjer, ako korisnik želi prikazati drugi identitet kad komunicira sa sustavima za naplatu cestarine i proizvođačevom back-end infrastrukturom

back-end

20.3.

Radnje za zaobilaženje sustava za praćenje (npr. hakiranje/nedopušteni zahvati/blokiranje poruka kao što su podaci ODR Trackera ili broj pokretanja)

M7

Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

Protumjera za napade u obliku manipulacije podacima koji su usmjereni na senzore ili emitirane podatke može biti uspoređivanje podataka iz različitih izvora.

20.4.

Manipuliranje podacima radi krivotvorenja podataka o vožnji vozila (npr. kilometraža, brzina vožnje, smjer vožnje itd.)

20.5.

Neovlaštene promjene podataka dijagnostičkog sustava

21.1.

Neovlašteno brisanje zapisa događaja u sustavu ili manipulacija tim zapisima

M7

Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

22.2.

Unošenje zlonamjernog softvera ili aktivnost zlonamjernog softvera

M7

Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

23.1.

Lažiranje softvera upravljačkog ili informacijskog sustava vozila

24.1.

Uskraćivanje usluga može se na unutarnjoj mreži uzrokovati tako da se CAN sabirnica preplavi ili da se izazovu pogreške ECU-a visokom stopom slanja poruka

M13

Moraju se ugraditi mjere za otkrivanje napada uskraćivanjem usluge i vraćanje u ispravno stanje.

25.1.

Neovlašteni pristup radi krivotvorenja konfiguracijskih parametara ključnih funkcija vozila, npr. podaci za kočenje, prag aktivacije zračnog jastuka itd.

M7

Da bi se zaštitili podaci/kod sustava, moraju se primijeniti tehnike i koncepti kontrole pristupa. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

25.2.

Neovlašteni pristup radi krivotvorenja parametara punjenja, npr. napon punjenja, snaga punjenja, temperatura baterije itd.

| 6. | Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”
  Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane” navedene su u tablici B6.

  Tablica B6


  Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”









  Upućivanje na tablicu A1 | Prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.1. | Napadač može razbiti šifru zbog kombinacije kratkih ključeva za šifriranje i dugog valjanja ključeva | M23 | U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti. |
| 26.2. | Nedovoljno korištenje kriptografskih algoritama za zaštitu osjetljivih sustava |
| 26.3. | Korištenje zastarjelih kriptografskih algoritama |
| 27.1. | Hardver ili softver s konstrukcijskim rješenjima zbog kojih je napad moguć ili koji ne ispunjava konstrukcijske kriterije za zaustavljanje napada | M23 | U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti. |
| 28.1. | Prisutnost pogrešaka u softveru može biti osnova potencijalno iskoristivih slabih točaka. To osobito vrijedi ako softver nije testiran kako bi se provjerilo da nije prisutan poznat loš kod/pogreške i kako bi se smanjio rizik od nepoznatog lošeg koda/pogrešaka. | M23 | U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.
  Ispitivanje kibersigurnosti mora biti dovoljno opsežno. |
| 28.2. | Moguće je da korištenje elemenata zaostalih iz razvoja (npr. priključak za debugiranje, JTAG-ov priključak, mikroprocesori, razvojni certifikati, programerske šifre...) napadaču omogući pristup ECU-ima ili da više ovlasti |
| 29.1. | Otvoreni suvišni internetski portovi putem kojih je moguć pristup mrežnim sustavima |
| 29.2. | Zaobilaženje razdvajanja mreže radi stjecanja kontrole. Konkretan primjer je korištenje nezaštićenih pristupnih točaka (npr. pristupnih točaka kamion-prikolica) radi zaobilaženja zaštita i ostvarivanja pristupa drugim dijelovima mreže u svrhu zlonamjernih radnji, npr. slanja arbitrarnih poruka na CAN sabirnici | M23 | U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.
  U koncipiranju sustava i integraciji sustava moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti. |

6.

Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”

Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane” navedene su u tablici B6.

Tablica B6

Tablica B6

Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”

Protumjere za prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”

Upućivanje na tablicu A1

Prijetnje vrste „Potencijalne slabe točke koje se mogu iskoristiti ako nisu dovoljno zaštićene ili ojačane”

Upućivanje

Protumjera

26.1.

Napadač može razbiti šifru zbog kombinacije kratkih ključeva za šifriranje i dugog valjanja ključeva

M23

U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.

26.2.

Nedovoljno korištenje kriptografskih algoritama za zaštitu osjetljivih sustava

26.3.

Korištenje zastarjelih kriptografskih algoritama

27.1.

Hardver ili softver s konstrukcijskim rješenjima zbog kojih je napad moguć ili koji ne ispunjava konstrukcijske kriterije za zaustavljanje napada

M23

U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.

28.1.

Prisutnost pogrešaka u softveru može biti osnova potencijalno iskoristivih slabih točaka. To osobito vrijedi ako softver nije testiran kako bi se provjerilo da nije prisutan poznat loš kod/pogreške i kako bi se smanjio rizik od nepoznatog lošeg koda/pogrešaka.

M23

U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.

Ispitivanje kibersigurnosti mora biti dovoljno opsežno.

28.2.

Moguće je da korištenje elemenata zaostalih iz razvoja (npr. priključak za debugiranje, JTAG-ov priključak, mikroprocesori, razvojni certifikati, programerske šifre...) napadaču omogući pristup ECU-ima ili da više ovlasti

29.1.

Otvoreni suvišni internetski portovi putem kojih je moguć pristup mrežnim sustavima

29.2.

Zaobilaženje razdvajanja mreže radi stjecanja kontrole. Konkretan primjer je korištenje nezaštićenih pristupnih točaka (npr. pristupnih točaka kamion-prikolica) radi zaobilaženja zaštita i ostvarivanja pristupa drugim dijelovima mreže u svrhu zlonamjernih radnji, npr. slanja arbitrarnih poruka na CAN sabirnici

M23

U softverskom i hardverskom razvoju moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.

U koncipiranju sustava i integraciji sustava moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse u području kibersigurnosti.

| 7. | Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”
  Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila” navedene su u tablici B7.

  Tablica B7


  Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”









  Upućivanje na tablicu A1 | Prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1. | Povreda podataka; može doći do povrede osobnih podataka kad se promijeni korisnik automobila (npr. automobil je prodan ili služi kao vozilo za najam s novim najmoprimcima) | M24 | U pohrani osobnih podataka moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse radi zaštite cjelovitosti i povjerljivosti podataka. |

7.

Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”

Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila” navedene su u tablici B7.

Tablica B7

Tablica B7

Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”

Protumjere za prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”

Upućivanje na tablicu A1

Prijetnje vrste „Gubitak podataka iz vozila/povreda podataka iz vozila”

Upućivanje

Protumjera

31.1.

Povreda podataka; može doći do povrede osobnih podataka kad se promijeni korisnik automobila (npr. automobil je prodan ili služi kao vozilo za najam s novim najmoprimcima)

M24

U pohrani osobnih podataka moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse radi zaštite cjelovitosti i povjerljivosti podataka.

| 8. | Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”
  Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada” navedene su u tablici B8.

  Tablica B8


  Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”









  Upućivanje na tablicu A1 | Prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 32.1. | Manipulacija hardverom OEM-a, npr. u vozilo je ugrađen neovlašteni hardver kojim je omogućen „napad putem posrednika” | M9 | Moraju se ugraditi mjere za sprečavanje i otkrivanje neovlaštenog pristupa. |

8.

Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”

Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada” navedene su u tablici B8.

Tablica B8

Tablica B8

Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”

Protumjere za prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”

Upućivanje na tablicu A1

Prijetnje vrste „Fizičko manipuliranje sustavima radi omogućavanja napada”

Upućivanje

Protumjera

32.1.

Manipulacija hardverom OEM-a, npr. u vozilo je ugrađen neovlašteni hardver kojim je omogućen „napad putem posrednika”

M9

Moraju se ugraditi mjere za sprečavanje i otkrivanje neovlaštenog pristupa.

Dio C. Protumjere za prijetnje izvan vozila

| 1. | Protumjere za prijetnje vrste „Back-end poslužitelji”
  Protumjere za prijetnje vrste „
  Back-end poslužitelji” navedene su u tablici C1. |
| --- | --- |

1.

Protumjere za prijetnje vrste „Back-end

Protumjere za prijetnje vrste „
  Back-end poslužitelji” navedene su u tablici C1.

Back-end

Tablica C1

Tablica C1

Protumjere za prijetnje vrste „Back-end poslužitelji”

Protumjere za prijetnje vrste „Back-end

| Upućivanje na tablicu A1 | Protumjere za prijetnje vrste „Back-end poslužitelji” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1. & 3.1. | Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra) | M1 | U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja rizika od unutarnjeg napada na najmanju moguću mjeru. |
| 1.2. & 3.3. | Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine) | M2 | U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja neovlaštenog pristupa na najmanju moguću mjeru. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 1.3. & 3.4. | Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija) | M8 | Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima. |
| 2.1. | Napad na back-end poslužitelj zbog kojeg potonji ne može raditi, npr. zbog napada ne može komunicirati s vozilima i pružati usluge na koje se vozila oslanjaju | M3 | U back-end sustavima moraju postojati sigurnosne kontrole. Ako su back-end poslužitelji od ključne važnosti za pružanje usluga, moraju postojati mjere za vraćanje u ispravno stanje u slučaju kvara sustava. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |
| 3.2. | Gubitak informacija u oblaku; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni zbog napada ili slučajnih nesreća ako su pohranjeni kod treće strane pružatelja usluga u oblaku | M4 | Moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja rizika povezanog s računalstvom u oblaku na najmanju moguću mjeru. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP-ove i NCSC-ove smjernice za računalstvo u oblaku. |
| 3.5. | Povreda podataka u obliku nenamjeravanog dijeljenja podataka (npr. administratorske pogreške, čuvanje podataka na poslužiteljima u servisima) | M5 | U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi sprečavanja povreda podataka. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP. |

Upućivanje na tablicu A1

Protumjere za prijetnje vrste „Back-end poslužitelji”

Back-end

Upućivanje

Protumjera

1.1. & 3.1.

Zlouporaba prava osoblja (napad iznutra)

M1

U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja rizika od unutarnjeg napada na najmanju moguću mjeru.

back-end

1.2. & 3.3.

Neovlašten pristup poslužitelju s interneta (putem stražnjih ulaza, neispravljenih slabih točaka softvera, napada putem SQL-a ili na druge načine)

M2

U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja neovlaštenog pristupa na najmanju moguću mjeru. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

back-end

1.3. & 3.4.

Neovlašten fizički pristup poslužitelju (npr. priključivanjem USB memorije u poslužitelj ili čitanjem sadržaja nekog drugog medija)

M8

Koncept sustava i kontrole pristupa ne bi trebali neovlaštenom osoblju dopustiti pristup osobnim ili sistemskim ključnim podacima.

2.1.

Napad na back-end poslužitelj zbog kojeg potonji ne može raditi, npr. zbog napada ne može komunicirati s vozilima i pružati usluge na koje se vozila oslanjaju

back-end

M3

U back-end sustavima moraju postojati sigurnosne kontrole. Ako su back-end poslužitelji od ključne važnosti za pružanje usluga, moraju postojati mjere za vraćanje u ispravno stanje u slučaju kvara sustava. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

back-end

back-end

3.2.

Gubitak informacija u oblaku; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni zbog napada ili slučajnih nesreća ako su pohranjeni kod treće strane pružatelja usluga u oblaku

M4

Moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi svođenja rizika povezanog s računalstvom u oblaku na najmanju moguću mjeru. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP-ove i NCSC-ove smjernice za računalstvo u oblaku.

3.5.

Povreda podataka u obliku nenamjeravanog dijeljenja podataka (npr. administratorske pogreške, čuvanje podataka na poslužiteljima u servisima)

M5

U back-end sustavima moraju se primjenjivati sigurnosne kontrole radi sprečavanja povreda podataka. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti OWASP.

back-end

| 2. | Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”
  Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje” navedene su u tablici C2.

  Tablica C2


  Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”









  Upućivanje na tablicu A1 | Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.1. | Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad | M18 | Moraju se uvesti mjere za definiranje i kontrolu korisničkih uloga i pristupnih ovlasti, koje se moraju temeljiti na načelu dodjeljivanja samo nužnih prava na pristup. |
| 15.2. | Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci | M19 | Organizacije su se dužne pobrinuti da se sigurnosni postupci definiraju i primjenjuju, što uključuje evidentiranje radnji i pristupa povezanih s upravljanjem sigurnosnim funkcijama. |

2.

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje” navedene su u tablici C2.

Tablica C2

Tablica C2

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”

Upućivanje na tablicu A1

Protumjere za prijetnje vrste „Nenamjerne ljudske radnje”

Upućivanje

Protumjera

15.1.

Nevina je žrtva (npr. vlasnik, operater ili serviser) prevarena da poduzme radnju kojom se nenamjerno učitava zlonamjerni softver ili omogućava napad

M18

Moraju se uvesti mjere za definiranje i kontrolu korisničkih uloga i pristupnih ovlasti, koje se moraju temeljiti na načelu dodjeljivanja samo nužnih prava na pristup.

15.2.

Ne primjenjuju se definirani sigurnosni postupci

M19

Organizacije su se dužne pobrinuti da se sigurnosni postupci definiraju i primjenjuju, što uključuje evidentiranje radnji i pristupa povezanih s upravljanjem sigurnosnim funkcijama.

| 3. | Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”
  Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka” navedene su u tablici C3.

  Tablica C3


  Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”









  Upućivanje na tablicu A1 | Prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka” | Upućivanje | Protumjera |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1. | Oštećenja koja je uzrokovala treća strana; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni ili ugroženi zbog fizičkog oštećenja u slučaju prometne nesreće ili krađe | M24 | U pohrani osobnih podataka moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse radi zaštite cjelovitosti i povjerljivosti podataka. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti ISO/SC27/WG5. |
| 30.2. | Gubitak zbog neusklađenosti u DRM-u (upravljanje digitalnim pravima); moguće je da se korisnikovi podaci izbrišu zbog problema s DRM-om |
| 30.3. | Moguće je da se osjetljivi podaci izgube ili njihova cjelovitost naruši zbog habanja informatičkih sastavnih dijelova, što može uzrokovati daljnje posljedice (npr. u slučaju izmjene ključeva) |

3.

Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”

Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka” navedene su u tablici C3.

Tablica C3

Tablica C3

Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”

Protumjere za prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”

Upućivanje na tablicu A1

Prijetnje vrste „Fizički gubitak podataka”

Upućivanje

Protumjera

30.1.

Oštećenja koja je uzrokovala treća strana; osjetljivi podaci mogu biti izgubljeni ili ugroženi zbog fizičkog oštećenja u slučaju prometne nesreće ili krađe

M24

U pohrani osobnih podataka moraju se primjenjivati najbolji primjeri iz prakse radi zaštite cjelovitosti i povjerljivosti podataka. Za primjer sigurnosnih kontrola vidjeti ISO/SC27/WG5.

30.2.

Gubitak zbog neusklađenosti u DRM-u (upravljanje digitalnim pravima); moguće je da se korisnikovi podaci izbrišu zbog problema s DRM-om

30.3.

Moguće je da se osjetljivi podaci izgube ili njihova cjelovitost naruši zbog habanja informatičkih sastavnih dijelova, što može uzrokovati daljnje posljedice (npr. u slučaju izmjene ključeva)

---

| 9.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 82/60 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 82/60

---

Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/tran/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik UN-a br. 156 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na ažuriranje softvera i sustav za upravljanje softverskim ažuriranjima [2021/388]

Datum stupanja na snagu: 22. siječnja 2021.

Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojan i pravno obvezujući tekst je: ECE/TRANS/WP.29/2020/80.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

| 1. | Područje primjene |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima |
| --- | --- |

6.

| 7. | Opće specifikacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Preinake tipa vozila i proširenje homologacije |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Trajno obustavljena proizvodnja |
| --- | --- |

11.

| 12. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela |
| --- | --- |

12.

PRILOZI

| 1. | Opisni dokument
  Dodatak 1. – Predložak izjave o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima |
| --- | --- |

1.

Opisni dokument

Dodatak 1. – Predložak izjave o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima

| 2. | Izjava |
| --- | --- |

2.

| 3. | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

3.

| 4. | Predložak certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima |
| --- | --- |

4.

1.   PODRUČJE PRIMJENE

| 1.1. | Ovaj se pravilnik primjenjuje na vozila kategorija (1) M, N, O, R, S i T čiji je softver moguće ažurirati. |
| --- | --- |

1.1.

Ovaj se pravilnik primjenjuje na vozila kategorija (1

2.   DEFINICIJE

| 2.1. | „tip vozila” znači vozila koja se ne razlikuju barem u sljedećem:






  (a) | proizvođačeva oznaka tipa vozila; |
| --- | --- | --- |

2.1.

„tip vozila” znači vozila koja se ne razlikuju barem u sljedećem:

(a)

proizvođačeva oznaka tipa vozila;

| (b) | bitna svojstva konstrukcije tipa vozila s obzirom na postupak ažuriranja softvera; |
| --- | --- |

(b)

bitna svojstva konstrukcije tipa vozila s obzirom na postupak ažuriranja softvera;

| 2.2. | „softverski identifikacijski broj za RX” ili „RXSWIN” znači namjenski identifikator, koji definira proizvođač vozila, s podacima o softveru elektroničkog upravljačkog sustava bitnom za homologaciju koji doprinosi karakteristikama vozila bitnima za homologaciju na temelju Pravilnika br. X; |
| --- | --- |

2.2.

„softverski identifikacijski broj za RX” ili „RXSWIN” znači namjenski identifikator, koji definira proizvođač vozila, s podacima o softveru elektroničkog upravljačkog sustava bitnom za homologaciju koji doprinosi karakteristikama vozila bitnima za homologaciju na temelju Pravilnika br. X;

| 2.3. | „softversko ažuriranje” znači paket za ažuriranje softvera na novu verziju, uključujući promjenu konfiguracijskih parametara; |
| --- | --- |

2.3.

„softversko ažuriranje” znači paket za ažuriranje softvera na novu verziju, uključujući promjenu konfiguracijskih parametara;

| 2.4. | „izvršavanje” znači proces instaliranja i aktiviranja preuzetog softverskog ažuriranja; |
| --- | --- |

2.4.

„izvršavanje” znači proces instaliranja i aktiviranja preuzetog softverskog ažuriranja;

| 2.5. | „sustav za upravljanje softverskim ažuriranjima” ili „SUMS” znači sustavan pristup definiranju organizacijskih procesa i postupaka radi ispunjavanja zahtjeva za dostavljanje softverskih ažuriranja u skladu s ovim Pravilnikom; |
| --- | --- |

2.5.

„sustav za upravljanje softverskim ažuriranjima” ili „SUMS” znači sustavan pristup definiranju organizacijskih procesa i postupaka radi ispunjavanja zahtjeva za dostavljanje softverskih ažuriranja u skladu s ovim Pravilnikom;

| 2.6. | „korisnik vozila” znači osoba koja koristi ili vozi vozilo, vlasnik vozila, ovlašteni zastupnik ili zaposlenik upravitelja voznog parka, ovlašteni zastupnik ili zaposlenik proizvođača vozila, ili ovlašteni tehničar; |
| --- | --- |

2.6.

„korisnik vozila” znači osoba koja koristi ili vozi vozilo, vlasnik vozila, ovlašteni zastupnik ili zaposlenik upravitelja voznog parka, ovlašteni zastupnik ili zaposlenik proizvođača vozila, ili ovlašteni tehničar;

| 2.7. | „sigurno stanje” znači način rada u slučaju kvara nekog elementa zbog kojeg ne postoji nerazuman stupanj rizika; |
| --- | --- |

2.7.

„sigurno stanje” znači način rada u slučaju kvara nekog elementa zbog kojeg ne postoji nerazuman stupanj rizika;

| 2.8. | „softver” znači dio elektroničkog upravljačkog sustava koji se sastoji od digitalnih podataka i naredbi; |
| --- | --- |

2.8.

„softver” znači dio elektroničkog upravljačkog sustava koji se sastoji od digitalnih podataka i naredbi;

| 2.9. | „bežično ažuriranje” znači bilo koja metoda bežičnog prijenosa podataka, tj. bez korištenja kabela ili neke druge lokalne veze; |
| --- | --- |

2.9.

„bežično ažuriranje” znači bilo koja metoda bežičnog prijenosa podataka, tj. bez korištenja kabela ili neke druge lokalne veze;

| 2.10. | „sustav” znači skup sastavnih dijelova i/ili podsustava kojim se ostvaruju funkcije; |
| --- | --- |

2.10.

„sustav” znači skup sastavnih dijelova i/ili podsustava kojim se ostvaruju funkcije;

| 2.11. | „podaci za provjeru cjelovitosti” znači prikaz digitalnih podataka na temelju kojeg se mogu raditi usporedbe radi otkrivanja grešaka ili promjena u podacima. To može uključivati kontrolne brojeve (checksum i hash). |
| --- | --- |

2.11.

„podaci za provjeru cjelovitosti” znači prikaz digitalnih podataka na temelju kojeg se mogu raditi usporedbe radi otkrivanja grešaka ili promjena u podacima. To može uključivati kontrolne brojeve (checksum

hash

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na postupak ažuriranja softvera podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na postupak ažuriranja softvera podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 3.2. | Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti: |
| --- | --- |

3.2.

Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:

| 3.3. | opis tipa vozila s obzirom na elemente iz Priloga 1. ovom Pravilniku; |
| --- | --- |

3.3.

opis tipa vozila s obzirom na elemente iz Priloga 1. ovom Pravilniku;

| 3.4. | ako se pokaže da su podaci zaštićeni pravima intelektualnog vlasništva ili da predstavljaju specifično znanje i iskustvo proizvođača ili njegovih dobavljača, proizvođač odnosno njegovi dobavljači dužni su staviti na raspolaganje dovoljno podataka za ispravno provođenje provjera propisanih u ovom Pravilniku. Svi se takvi podaci smatraju povjerljivima; |
| --- | --- |

3.4.

ako se pokaže da su podaci zaštićeni pravima intelektualnog vlasništva ili da predstavljaju specifično znanje i iskustvo proizvođača ili njegovih dobavljača, proizvođač odnosno njegovi dobavljači dužni su staviti na raspolaganje dovoljno podataka za ispravno provođenje provjera propisanih u ovom Pravilniku. Svi se takvi podaci smatraju povjerljivima;

| 3.5. | certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima u skladu sa stavkom 6. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

3.5.

certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima u skladu sa stavkom 6. ovog Pravilnika.

| 3.6. | Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja se vozilo reprezentativno za tip vozila koji se homologira. |
| --- | --- |

3.6.

Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavlja se vozilo reprezentativno za tip vozila koji se homologira.

| 3.7. | Dokumentacija se dijeli na dva dijela:






  (a) | službena opisna dokumentacija za homologaciju, koja sadržava stavke iz Priloga 1., koja se dostavlja homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju. Homologacijskom tijelu, ili njegovoj tehnički službi, ta je opisna dokumentacija osnovna referenca za homologacijski postupak. Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno se pobrinuti da opisna dokumentacija bude dostupna najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila; |
| --- | --- | --- |

3.7.

Dokumentacija se dijeli na dva dijela:

(a)

službena opisna dokumentacija za homologaciju, koja sadržava stavke iz Priloga 1., koja se dostavlja homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi u trenutku podnošenja zahtjeva za homologaciju. Homologacijskom tijelu, ili njegovoj tehnički službi, ta je opisna dokumentacija osnovna referenca za homologacijski postupak. Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno se pobrinuti da opisna dokumentacija bude dostupna najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila;

| (b) | dodatni materijali bitni za zahtjeve ovog Pravilnika koje proizvođač može zadržati, ali koji se daju na uvid u trenutku homologacije. Proizvođač se dužan pobrinuti da svi materijali dani na uvid u trenutku homologacije budu dostupni najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila. |
| --- | --- |

(b)

dodatni materijali bitni za zahtjeve ovog Pravilnika koje proizvođač može zadržati, ali koji se daju na uvid u trenutku homologacije. Proizvođač se dužan pobrinuti da svi materijali dani na uvid u trenutku homologacije budu dostupni najmanje deset godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tipa vozila.

4.   OZNAKE

| 4.1. | Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od: |
| --- | --- |

4.1.

Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:

| 4.1.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju; (2) |
| --- | --- |

4.1.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju; (2

| 4.1.2. | desno od kružnice propisane u stavku 4.1.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj. |
| --- | --- |

4.1.2.

desno od kružnice propisane u stavku 4.1.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.

| 4.2. | Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.1.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.1.1. |
| --- | --- |

4.2.

Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.1.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli svih pravilnika na temelju kojih je homologacija dodijeljena u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.1.1.

| 4.3. | Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

4.3.

Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

| 4.4. | Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju. |
| --- | --- |

4.4.

Homologacijska oznaka postavlja se blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju.

| 4.5. | U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka. |
| --- | --- |

4.5.

U Prilogu 3. ovom Pravilniku prikazani su primjeri homologacijskih oznaka.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1. | Homologacijska tijela dodjeljuju, kako je primjenjivo, homologaciju s obzirom na postupke ažuriranja softvera samo tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.

Homologacijska tijela dodjeljuju, kako je primjenjivo, homologaciju s obzirom na postupke ažuriranja softvera samo tipovima vozila koji ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika.

| 5.1.1. | Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je ispitivanjem uzorka tipa vozila provjeriti da je proizvođač vozila ugradio mjere navedene u dokumentaciji. Na temelju uzoraka homologacijsko tijelo ili tehnička služba provodi ispitivanja samostalno ili u suradnji s proizvođačem vozila. |
| --- | --- |

5.1.1.

Homologacijsko tijelo, ili njegova tehnička služba, dužno je ispitivanjem uzorka tipa vozila provjeriti da je proizvođač vozila ugradio mjere navedene u dokumentaciji. Na temelju uzoraka homologacijsko tijelo ili tehnička služba provodi ispitivanja samostalno ili u suradnji s proizvođačem vozila.

| 5.2. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

| 5.3. | Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti homologaciju prije nego što potvrdi da je proizvođač uspostavio zadovoljavajuće mjere i postupke za valjano upravljanje svojstvima postupaka ažuriranja softvera obuhvaćenima ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

5.3.

Homologacijsko tijelo ne smije dodijeliti homologaciju prije nego što potvrdi da je proizvođač uspostavio zadovoljavajuće mjere i postupke za valjano upravljanje svojstvima postupaka ažuriranja softvera obuhvaćenima ovim Pravilnikom.

6.   CERTIFIKAT O SUKLADNOSTI SUSTAVA ZA UPRAVLJANJE SOFTVERSKIM AŽURIRANJIMA

| 6.1. | Ugovorne stranke imenuju homologacijsko tijelo za procjenu proizvođača i izdavanje certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima. |
| --- | --- |

6.1.

Ugovorne stranke imenuju homologacijsko tijelo za procjenu proizvođača i izdavanje certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima.

| 6.2. | Zahtjev za certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

6.2.

Zahtjev za certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 6.3. | Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti: |
| --- | --- |

6.3.

Zahtjevu se prilažu dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:

| 6.3.1. | dokumenti s opisom sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima; |
| --- | --- |

6.3.1.

dokumenti s opisom sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima;

| 6.3.2. | potpisana izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1. |
| --- | --- |

6.3.2.

potpisana izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1.

| 6.4. | U okviru procjene proizvođač izjavljuje, koristeći izjavu u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1., i mora dokazati homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi da je uspostavio potrebne postupke za ispunjavanje svih zahtjeva za ažuriranje softvera u skladu s ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

6.4.

U okviru procjene proizvođač izjavljuje, koristeći izjavu u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1., i mora dokazati homologacijskom tijelu ili njegovoj tehničkoj službi da je uspostavio potrebne postupke za ispunjavanje svih zahtjeva za ažuriranje softvera u skladu s ovim Pravilnikom.

| 6.5. | Nakon što je zaprimljena potpisana proizvođačeva izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1. i ako je ishod procjene pozitivan, proizvođaču se dodjeljuje certifikat koji se zove certifikat o sukladnosti SUMS-a, kako je opisan u Prilogu 4. ovom Pravilniku (dalje u tekstu „certifikat o sukladnosti SUMS-a”). |
| --- | --- |

6.5.

Nakon što je zaprimljena potpisana proizvođačeva izjava u skladu s predloškom iz Dodatka 1. Prilogu 1. i ako je ishod procjene pozitivan, proizvođaču se dodjeljuje certifikat koji se zove certifikat o sukladnosti SUMS-a, kako je opisan u Prilogu 4. ovom Pravilniku (dalje u tekstu „certifikat o sukladnosti SUMS-a”).

| 6.6. | Ako nije prethodno povučen, certifikat o sukladnosti SUMS-a vrijedi najdulje tri godine od datuma izdavanja. |
| --- | --- |

6.6.

Ako nije prethodno povučen, certifikat o sukladnosti SUMS-a vrijedi najdulje tri godine od datuma izdavanja.

| 6.7. | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima može u bilo kojem trenutku provjeriti da su zahtjevi za valjanost certifikata i dalje ispunjeni. Ako zahtjevi utvrđeni u ovom Pravilniku nisu ispunjeni, certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima može biti povučen. |
| --- | --- |

6.7.

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima može u bilo kojem trenutku provjeriti da su zahtjevi za valjanost certifikata i dalje ispunjeni. Ako zahtjevi utvrđeni u ovom Pravilniku nisu ispunjeni, certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima može biti povučen.

| 6.8. | Proizvođač obavješćuje homologacijsko tijelo ili njegovu tehničku službu o svakoj promjeni koja će utjecati na valjanost certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima. Nakon savjetovanja s proizvođačem homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba odlučuje jesu li potrebne nove provjere. |
| --- | --- |

6.8.

Proizvođač obavješćuje homologacijsko tijelo ili njegovu tehničku službu o svakoj promjeni koja će utjecati na valjanost certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima. Nakon savjetovanja s proizvođačem homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba odlučuje jesu li potrebne nove provjere.

| 6.9. | Na kraju razdoblja valjanosti certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima homologacijsko tijelo nakon pozitivnog ishoda procjene izdaje novi certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima ili produljuje valjanost postojećeg certifikata za novo razdoblje od tri godine. Homologacijsko tijelo izdaje novi certifikat ako su njemu odnosno njegovoj tehničkoj službi prijavljene promjene, a ishod procjene tih promjena bio je pozitivan. |
| --- | --- |

6.9.

Na kraju razdoblja valjanosti certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima homologacijsko tijelo nakon pozitivnog ishoda procjene izdaje novi certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima ili produljuje valjanost postojećeg certifikata za novo razdoblje od tri godine. Homologacijsko tijelo izdaje novi certifikat ako su njemu odnosno njegovoj tehničkoj službi prijavljene promjene, a ishod procjene tih promjena bio je pozitivan.

| 6.10. | Valjanost postojećih homologacija tipova vozila ne prestaje zbog isteka proizvođačeva certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima. |
| --- | --- |

6.10.

Valjanost postojećih homologacija tipova vozila ne prestaje zbog isteka proizvođačeva certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima.

7.   OPĆE SPECIFIKACIJE

| 7.1. | Zahtjevi za sustav proizvođača vozila za upravljanje softverskim ažuriranjima |
| --- | --- |

7.1.

Zahtjevi za sustav proizvođača vozila za upravljanje softverskim ažuriranjima

| 7.1.1. | Postupci koje treba provjeriti u prvoj procjeni: |
| --- | --- |

7.1.1.

Postupci koje treba provjeriti u prvoj procjeni:

| 7.1.1.1. | postupak koji služi da se podaci bitni za ovaj Pravilnik dokumentiraju, sigurno čuvaju kod proizvođača vozila i mogu na zahtjev staviti na raspolaganje homologacijskom tijelu odnosno njegovoj tehničkoj službi; |
| --- | --- |

7.1.1.1.

postupak koji služi da se podaci bitni za ovaj Pravilnik dokumentiraju, sigurno čuvaju kod proizvođača vozila i mogu na zahtjev staviti na raspolaganje homologacijskom tijelu odnosno njegovoj tehničkoj službi;

| 7.1.1.2. | postupak koji služi da se podaci o svim izvornim i ažuriranim verzijama softvera, uključujući podatke za provjeru cjelovitosti, i o relevantnim hardverskim sastavnim dijelovima homologiranog sustava mogu jednoznačno identificirati; |
| --- | --- |

7.1.1.2.

postupak koji služi da se podaci o svim izvornim i ažuriranim verzijama softvera, uključujući podatke za provjeru cjelovitosti, i o relevantnim hardverskim sastavnim dijelovima homologiranog sustava mogu jednoznačno identificirati;

| 7.1.1.3. | postupak koji služi da se za tip vozila s RXSWIN-om podacima o RXSWIN-u tipa vozila prije i poslije ažuriranja može pristupiti i da ih se može ažurirati. To obuhvaća mogućnost ažuriranja podataka o verzijama softvera i njihovih podataka za provjeru cjelovitosti za sav relevantan softver za svaki RXSWIN; |
| --- | --- |

7.1.1.3.

postupak koji služi da se za tip vozila s RXSWIN-om podacima o RXSWIN-u tipa vozila prije i poslije ažuriranja može pristupiti i da ih se može ažurirati. To obuhvaća mogućnost ažuriranja podataka o verzijama softvera i njihovih podataka za provjeru cjelovitosti za sav relevantan softver za svaki RXSWIN;

| 7.1.1.4. | postupak koji služi da za tip vozila s RXSWIN-om proizvođač vozila može provjeriti da su verzije softvera u sastavnom dijelu homologiranog sustava dosljedne s onima definiranima na temelju relevantnog RXSWIN-a; |
| --- | --- |

7.1.1.4.

postupak koji služi da za tip vozila s RXSWIN-om proizvođač vozila može provjeriti da su verzije softvera u sastavnom dijelu homologiranog sustava dosljedne s onima definiranima na temelju relevantnog RXSWIN-a;

| 7.1.1.5. | postupak koji služi da se međusobne ovisnosti ažuriranog sustava i drugih sustava mogu identificirati; |
| --- | --- |

7.1.1.5.

postupak koji služi da se međusobne ovisnosti ažuriranog sustava i drugih sustava mogu identificirati;

| 7.1.1.6. | postupak koji služi da proizvođač vozila može identificirati vozila koja trebaju određeno softversko ažuriranje; |
| --- | --- |

7.1.1.6.

postupak koji služi da proizvođač vozila može identificirati vozila koja trebaju određeno softversko ažuriranje;

| 7.1.1.7. | postupak koji služi da se prije davanja softverskog ažuriranja potvrdi kompatibilnost tog ažuriranja s konfiguracijom vozila za koja je namijenjen. To podrazumijeva procjenu kompatibilnosti posljednje poznate konfiguracije softvera/hardvera tih vozila sa softverskim ažuriranjem; |
| --- | --- |

7.1.1.7.

postupak koji služi da se prije davanja softverskog ažuriranja potvrdi kompatibilnost tog ažuriranja s konfiguracijom vozila za koja je namijenjen. To podrazumijeva procjenu kompatibilnosti posljednje poznate konfiguracije softvera/hardvera tih vozila sa softverskim ažuriranjem;

| 7.1.1.8. | postupak koji služi za procjenu, identifikaciju i evidenciju toga hoće li softversko ažuriranje utjecati na bilo koji homologirani sustav. U tom se postupku proučava hoće li ažuriranje utjecati na ili mijenjati definicijske parametre sustava na koje ažuriranje može utjecati i hoće li mijenjati parametre na temelju kojih su ti sustavi homologirani (kako je definirano u relevantnom zakonodavstvu); |
| --- | --- |

7.1.1.8.

postupak koji služi za procjenu, identifikaciju i evidenciju toga hoće li softversko ažuriranje utjecati na bilo koji homologirani sustav. U tom se postupku proučava hoće li ažuriranje utjecati na ili mijenjati definicijske parametre sustava na koje ažuriranje može utjecati i hoće li mijenjati parametre na temelju kojih su ti sustavi homologirani (kako je definirano u relevantnom zakonodavstvu);

| 7.1.1.9. | postupak koji služi za procjenu, identifikaciju i evidenciju toga hoće li softversko ažuriranje dodati, mijenjati ili aktivirati bilo koju funkciju koja nije bila prisutna ili aktivirana u trenutku homologacije vozila i hoće li mijenjati ili deaktivirati bilo koji drugi parametar ili funkciju koji je definiran u zakonodavstvu. U toj se procjeni razmatra:






  (a) | treba li mijenjati unose u opisnoj dokumentaciji; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.9.

postupak koji služi za procjenu, identifikaciju i evidenciju toga hoće li softversko ažuriranje dodati, mijenjati ili aktivirati bilo koju funkciju koja nije bila prisutna ili aktivirana u trenutku homologacije vozila i hoće li mijenjati ili deaktivirati bilo koji drugi parametar ili funkciju koji je definiran u zakonodavstvu. U toj se procjeni razmatra:

(a)

treba li mijenjati unose u opisnoj dokumentaciji;

| (b) | odgovaraju li ispitni rezultati funkcioniranju vozila nakon preinake; |
| --- | --- |

(b)

odgovaraju li ispitni rezultati funkcioniranju vozila nakon preinake;

| (c) | utječe li preinaka ugrađenih funkcija vozila na homologaciju vozila; |
| --- | --- |

(c)

utječe li preinaka ugrađenih funkcija vozila na homologaciju vozila;

| 7.1.1.10. | postupak koji služi za procjenu, identifikaciju i evidenciju toga utječe li softversko ažuriranje na neki drugi sustav potreban za siguran daljnji rad vozila i hoće li ažuriranje dodati ili izmijeniti funkcionalnost vozila u odnosu na vrijeme registracije; |
| --- | --- |

7.1.1.10.

postupak koji služi za procjenu, identifikaciju i evidenciju toga utječe li softversko ažuriranje na neki drugi sustav potreban za siguran daljnji rad vozila i hoće li ažuriranje dodati ili izmijeniti funkcionalnost vozila u odnosu na vrijeme registracije;

| 7.1.1.11. | postupak koji omogućava da se korisnika vozila informira o softverskim ažuriranjima; |
| --- | --- |

7.1.1.11.

postupak koji omogućava da se korisnika vozila informira o softverskim ažuriranjima;

| 7.1.1.12. | postupak koji služi da proizvođač vozila stavlja na raspolaganje nadležnim tijelima ili tehničkim službama podatke iz stavaka 7.1.2.3. i 7.1.2.4. Razlog tog stavljanja na raspolaganje može biti homologacija, provjera sukladnosti proizvodnje, nadzor tržišta, povlačenje i redoviti tehnički pregled. |
| --- | --- |

7.1.1.12.

postupak koji služi da proizvođač vozila stavlja na raspolaganje nadležnim tijelima ili tehničkim službama podatke iz stavaka 7.1.2.3. i 7.1.2.4. Razlog tog stavljanja na raspolaganje može biti homologacija, provjera sukladnosti proizvodnje, nadzor tržišta, povlačenje i redoviti tehnički pregled.

| 7.1.2. | Proizvođač vozila dužan je bilježiti i čuvati sljedeće podatke za svako softversko ažuriranje određenog tipa vozila: |
| --- | --- |

7.1.2.

Proizvođač vozila dužan je bilježiti i čuvati sljedeće podatke za svako softversko ažuriranje određenog tipa vozila:

| 7.1.2.1. | dokumentaciju s opisom postupaka koje proizvođač vozila upotrebljava za softverska ažuriranja i sve relevantne standarde za dokazivanje njihove sukladnosti; |
| --- | --- |

7.1.2.1.

dokumentaciju s opisom postupaka koje proizvođač vozila upotrebljava za softverska ažuriranja i sve relevantne standarde za dokazivanje njihove sukladnosti;

| 7.1.2.2. | dokumentaciju s opisom konfiguracije svih relevantnih homologiranih sustava prije i poslije ažuriranja, koja uključuje jednoznačnu identifikaciju hardvera i softvera homologiranog sustava (uključujući verzije softvera) i sve relevantne parametre vozila ili sustava; |
| --- | --- |

7.1.2.2.

dokumentaciju s opisom konfiguracije svih relevantnih homologiranih sustava prije i poslije ažuriranja, koja uključuje jednoznačnu identifikaciju hardvera i softvera homologiranog sustava (uključujući verzije softvera) i sve relevantne parametre vozila ili sustava;

| 7.1.2.3. | za svaki RXSWIN, registar koji se može pregledati za sav softver relevantan za RXSWIN tipa vozila prije i poslije ažuriranja. To obuhvaća podatke o verzijama softvera i njihove podatke za provjeru cjelovitosti za sav relevantan softver za svaki RXSWIN; |
| --- | --- |

7.1.2.3.

za svaki RXSWIN, registar koji se može pregledati za sav softver relevantan za RXSWIN tipa vozila prije i poslije ažuriranja. To obuhvaća podatke o verzijama softvera i njihove podatke za provjeru cjelovitosti za sav relevantan softver za svaki RXSWIN;

| 7.1.2.4. | dokumentaciju s popisom vozila za koja je ažuriranje namijenjeno i potvrdom kompatibilnosti posljednje poznate konfiguracije s ažuriranjem; |
| --- | --- |

7.1.2.4.

dokumentaciju s popisom vozila za koja je ažuriranje namijenjeno i potvrdom kompatibilnosti posljednje poznate konfiguracije s ažuriranjem;

| 7.1.2.5. | dokumentaciju svih softverskih ažuriranja za tip vozila u kojoj je navedeno sljedeće:






  (a) | svrha ažuriranja; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.5.

dokumentaciju svih softverskih ažuriranja za tip vozila u kojoj je navedeno sljedeće:

(a)

svrha ažuriranja;

| (b) | sustavi i funkcije vozila na koje ažuriranje može utjecati; |
| --- | --- |

(b)

sustavi i funkcije vozila na koje ažuriranje može utjecati;

| (c) | ako postoje sustavi i funkcije vozila na koje ažuriranje može utjecati, takvi sustavi i funkcije koji su homologirani; |
| --- | --- |

(c)

ako postoje sustavi i funkcije vozila na koje ažuriranje može utjecati, takvi sustavi i funkcije koji su homologirani;

| (d) | potencijalni utjecaji softverskog ažuriranja na ispunjavanje bitnih zahtjeva homologiranih sustava, ako postoje takvi sustavi; |
| --- | --- |

(d)

potencijalni utjecaji softverskog ažuriranja na ispunjavanje bitnih zahtjeva homologiranih sustava, ako postoje takvi sustavi;

| (e) | potencijalni utjecaji softverskog ažuriranja na parametre na temelju kojih je sustav homologiran; |
| --- | --- |

(e)

potencijalni utjecaji softverskog ažuriranja na parametre na temelju kojih je sustav homologiran;

| (f) | potencijalni zahtjev za homologaciju softverskog ažuriranja podnesen homologacijskom tijelu; |
| --- | --- |

(f)

potencijalni zahtjev za homologaciju softverskog ažuriranja podnesen homologacijskom tijelu;

| (g) | način i uvjeti izvršavanja procesa softverskog ažuriranja; |
| --- | --- |

(g)

način i uvjeti izvršavanja procesa softverskog ažuriranja;

| (h) | potvrda da će se ažuriranje softvera izvršiti na siguran način; |
| --- | --- |

(h)

potvrda da će se ažuriranje softvera izvršiti na siguran način;

| (i) | potvrda da je softversko ažuriranje uspješno prošlo provjeru i validaciju. |
| --- | --- |

(i)

potvrda da je softversko ažuriranje uspješno prošlo provjeru i validaciju.

| 7.1.3. | U pogledu sigurnosti proizvođač vozila dužan je pokazati: |
| --- | --- |

7.1.3.

U pogledu sigurnosti proizvođač vozila dužan je pokazati:

| 7.1.3.1. | postupak kojim će se pobrinuti da su softverska ažuriranja zaštićena u razumnoj mjeri od manipulacija prije početka postupka ažuriranja; |
| --- | --- |

7.1.3.1.

postupak kojim će se pobrinuti da su softverska ažuriranja zaštićena u razumnoj mjeri od manipulacija prije početka postupka ažuriranja;

| 7.1.3.2. | da koristi postupke ažuriranja zaštićene u razumnoj mjeri od opasnosti, uključujući u fazi razvoja sustava za dostavu ažuriranja; |
| --- | --- |

7.1.3.2.

da koristi postupke ažuriranja zaštićene u razumnoj mjeri od opasnosti, uključujući u fazi razvoja sustava za dostavu ažuriranja;

| 7.1.3.3. | da koristi primjerene postupke za provjeru i validaciju softverskih funkcionalnosti i koda softvera korištenog u vozilu. |
| --- | --- |

7.1.3.3.

da koristi primjerene postupke za provjeru i validaciju softverskih funkcionalnosti i koda softvera korištenog u vozilu.

| 7.1.4. | Dodatni zahtjevi za bežično ažuriranje softvera |
| --- | --- |

7.1.4.

Dodatni zahtjevi za bežično ažuriranje softvera

| 7.1.4.1. | Proizvođač vozila dužan je pokazati procese i postupke koje će upotrebljavati za procjenu da bežično ažuriranje ne utječe na sigurnost ako se primjenjuje tijekom vožnje. |
| --- | --- |

7.1.4.1.

Proizvođač vozila dužan je pokazati procese i postupke koje će upotrebljavati za procjenu da bežično ažuriranje ne utječe na sigurnost ako se primjenjuje tijekom vožnje.

| 7.1.4.2. | Proizvođač vozila dužan je pokazati procese i postupke koje će upotrebljavati kako bi osigurao da je, ako je za bežično ažuriranje nužna neka stručna ili kompleksna radnja, npr. umjeravanje senzora nakon programiranja, postupak ažuriranja moguće dovršiti isključivo ako je osoba osposobljena za tu radnju prisutna ili ako vodi postupak. |
| --- | --- |

7.1.4.2.

Proizvođač vozila dužan je pokazati procese i postupke koje će upotrebljavati kako bi osigurao da je, ako je za bežično ažuriranje nužna neka stručna ili kompleksna radnja, npr. umjeravanje senzora nakon programiranja, postupak ažuriranja moguće dovršiti isključivo ako je osoba osposobljena za tu radnju prisutna ili ako vodi postupak.

| 7.2. | Zahtjevi za tip vozila |
| --- | --- |

7.2.

Zahtjevi za tip vozila

| 7.2.1. | Zahtjevi za softverska ažuriranja |
| --- | --- |

7.2.1.

Zahtjevi za softverska ažuriranja

| 7.2.1.1. | Vjerodostojnost i cjelovitost softverskih ažuriranja mora biti zaštićena u razumnoj mjeri kako bi se spriječilo njihovo ugrožavanje i kako bi se onemogućila nevaljana ažuriranja. |
| --- | --- |

7.2.1.1.

Vjerodostojnost i cjelovitost softverskih ažuriranja mora biti zaštićena u razumnoj mjeri kako bi se spriječilo njihovo ugrožavanje i kako bi se onemogućila nevaljana ažuriranja.

| 7.2.1.2. | Vozila s RXSWIN-om |
| --- | --- |

7.2.1.2.

Vozila s RXSWIN-om

| 7.2.1.2.1. | Svaki RXSWIN mora se moći jednoznačno identificirati. Ako proizvođač vozila izmijeni softver bitan za homologaciju tako da se proširi postojeća homologacija ili izda nova, RXSWIN se ažurira. |
| --- | --- |

7.2.1.2.1.

Svaki RXSWIN mora se moći jednoznačno identificirati. Ako proizvođač vozila izmijeni softver bitan za homologaciju tako da se proširi postojeća homologacija ili izda nova, RXSWIN se ažurira.

| 7.2.1.2.2. | Svaki RXSWIN mora biti lako čitljiv na standardiziran način kroz elektroničko komunikacijsko sučelje, barem putem standardnog sučelja (priključak OBD-a).
  Ako RXSWIN-ovi nisu u vozilu, proizvođač je dužan homologacijskom tijelu specificirati verzije softvera vozila ili pojedinačnih elektroničkih upravljačkih jedinica povezanih s relevantnim homologacijama. Ta se specifikacija ažurira svaki put kad se ažuriraju sadržane softverske verzije. U tom slučaju verzije softvera moraju biti lako čitljive na standardiziran način kroz elektroničko komunikacijsko sučelje, barem putem standardnog sučelja (priključak OBD-a). |
| --- | --- |

7.2.1.2.2.

Svaki RXSWIN mora biti lako čitljiv na standardiziran način kroz elektroničko komunikacijsko sučelje, barem putem standardnog sučelja (priključak OBD-a).

Ako RXSWIN-ovi nisu u vozilu, proizvođač je dužan homologacijskom tijelu specificirati verzije softvera vozila ili pojedinačnih elektroničkih upravljačkih jedinica povezanih s relevantnim homologacijama. Ta se specifikacija ažurira svaki put kad se ažuriraju sadržane softverske verzije. U tom slučaju verzije softvera moraju biti lako čitljive na standardiziran način kroz elektroničko komunikacijsko sučelje, barem putem standardnog sučelja (priključak OBD-a).

| 7.2.1.2.3. | Proizvođač vozila dužan je zaštititi RXSWIN-ove i/ili verzije softvera u vozilu od nedopuštenih preinaka. U trenutku homologacije moraju se na povjerljiv način navesti načini zaštite od nedopuštenih preinaka RSXWIN-a i/ili verzija softvera koje je proizvođač odabrao uvesti. |
| --- | --- |

7.2.1.2.3.

Proizvođač vozila dužan je zaštititi RXSWIN-ove i/ili verzije softvera u vozilu od nedopuštenih preinaka. U trenutku homologacije moraju se na povjerljiv način navesti načini zaštite od nedopuštenih preinaka RSXWIN-a i/ili verzija softvera koje je proizvođač odabrao uvesti.

| 7.2.2. | Dodatni zahtjevi za bežično ažuriranje |
| --- | --- |

7.2.2.

Dodatni zahtjevi za bežično ažuriranje

| 7.2.2.1. | Vozilo mora imati sljedeće funkcionalnosti u pogledu softverskih ažuriranja: |
| --- | --- |

7.2.2.1.

Vozilo mora imati sljedeće funkcionalnosti u pogledu softverskih ažuriranja:

| 7.2.2.1.1. | proizvođač vozila mora se pobrinuti da vozilo može vratiti sustave na prethodnu verziju softvera ako ažuriranje bude prekinuto ili neuspješno, ili da vozilo može prijeći u sigurno stanje nakon neuspješnog ili prekinutog ažuriranja; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1.

proizvođač vozila mora se pobrinuti da vozilo može vratiti sustave na prethodnu verziju softvera ako ažuriranje bude prekinuto ili neuspješno, ili da vozilo može prijeći u sigurno stanje nakon neuspješnog ili prekinutog ažuriranja;

| 7.2.2.1.2. | proizvođač vozila mora se pobrinuti da se proces ažuriranja softvera može izvršiti samo ako vozilo ima dovoljno energije da se cijeli proces dovrši (uključujući mogućnost da će biti potrebno vraćanje na prethodnu verziju ili prelazak u sigurno stanje); |
| --- | --- |

7.2.2.1.2.

proizvođač vozila mora se pobrinuti da se proces ažuriranja softvera može izvršiti samo ako vozilo ima dovoljno energije da se cijeli proces dovrši (uključujući mogućnost da će biti potrebno vraćanje na prethodnu verziju ili prelazak u sigurno stanje);

| 7.2.2.1.3. | ako izvršavanje procesa ažuriranja može utjecati na sigurnost vozila, proizvođač vozila dužan je pokazati da se ažuriranje može izvršiti na siguran način. To se postiže tehničkim sredstvima kojima se jamči da je vozilo u stanju u kojem se proces ažuriranja može izvršiti na siguran način. |
| --- | --- |

7.2.2.1.3.

ako izvršavanje procesa ažuriranja može utjecati na sigurnost vozila, proizvođač vozila dužan je pokazati da se ažuriranje može izvršiti na siguran način. To se postiže tehničkim sredstvima kojima se jamči da je vozilo u stanju u kojem se proces ažuriranja može izvršiti na siguran način.

| 7.2.2.2. | Proizvođač vozila mora dokazati da se korisnik vozila može informirati o ažuriranju prije izvršavanja procesa ažuriranja. Te informacije za korisnika sadržavaju:






  (a) | svrhu ažuriranja. To može uključivati važnost ažuriranja i služi li ažuriranje za povlačenje, zaštitu i/ili sigurnost; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.2.

Proizvođač vozila mora dokazati da se korisnik vozila može informirati o ažuriranju prije izvršavanja procesa ažuriranja. Te informacije za korisnika sadržavaju:

(a)

svrhu ažuriranja. To može uključivati važnost ažuriranja i služi li ažuriranje za povlačenje, zaštitu i/ili sigurnost;

| (b) | sve promjene koje ažuriranje donosi funkcijama vozila; |
| --- | --- |

(b)

sve promjene koje ažuriranje donosi funkcijama vozila;

| (c) | očekivano trajanje izvršavanja procesa ažuriranja; |
| --- | --- |

(c)

očekivano trajanje izvršavanja procesa ažuriranja;

| (d) | sve funkcionalnosti vozila koje možda ne budu dostupne tijekom izvršavanja procesa ažuriranja; |
| --- | --- |

(d)

sve funkcionalnosti vozila koje možda ne budu dostupne tijekom izvršavanja procesa ažuriranja;

| (e) | sve upute koje korisniku vozila mogu pomoći da se proces ažuriranja izvrši sigurno. |
| --- | --- |

(e)

sve upute koje korisniku vozila mogu pomoći da se proces ažuriranja izvrši sigurno.

Ako je riječ o skupini softverskih ažuriranja sa sličnim sadržajem, jedna obavijest je dovoljna za cijelu skupinu.

| 7.2.2.3. | Ako izvršavanje procesa ažuriranja tijekom vožnje može utjecati na sigurnost vozila, proizvođač vozila dužan je pokazati kako će se pobrinuti:






  (a) | da se vozilo ne može voziti tijekom izvršavanja procesa ažuriranja; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.3.

Ako izvršavanje procesa ažuriranja tijekom vožnje može utjecati na sigurnost vozila, proizvođač vozila dužan je pokazati kako će se pobrinuti:

(a)

da se vozilo ne može voziti tijekom izvršavanja procesa ažuriranja;

| (b) | da vozač ne može koristiti nijednu funkcionalnost vozila koja može utjecati na sigurnost vozila ili uspješno izvršavanje procesa ažuriranja. |
| --- | --- |

(b)

da vozač ne može koristiti nijednu funkcionalnost vozila koja može utjecati na sigurnost vozila ili uspješno izvršavanje procesa ažuriranja.

| 7.2.2.4. | Nakon izvršavanja procesa ažuriranja, proizvođač vozila dužan je pokazati kako će:






  (a) | informirati korisnika vozila o uspjehu (ili neuspjehu) procesa ažuriranja; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.4.

Nakon izvršavanja procesa ažuriranja, proizvođač vozila dužan je pokazati kako će:

(a)

informirati korisnika vozila o uspjehu (ili neuspjehu) procesa ažuriranja;

| (b) | informirati korisnika vozila o promjenama i povezanim izmjenama priručnika za korisnike (ako je primjenjivo). |
| --- | --- |

(b)

informirati korisnika vozila o promjenama i povezanim izmjenama priručnika za korisnike (ako je primjenjivo).

| 7.2.2.5. | Prije izvršavanja procesa ažuriranja vozilo mora provjeriti da su svi preduvjeti ispunjeni. |
| --- | --- |

7.2.2.5.

Prije izvršavanja procesa ažuriranja vozilo mora provjeriti da su svi preduvjeti ispunjeni.

8.   PREINAKE TIPA VOZILA I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE

| 8.1. | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila koja utječe na tehničku sposobnost i/ili na dokumentaciju propisane ovim Pravilnikom. Homologacijsko tijelo tada može: |
| --- | --- |

8.1.

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju tipa vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila koja utječe na tehničku sposobnost i/ili na dokumentaciju propisane ovim Pravilnikom. Homologacijsko tijelo tada može:

| 8.1.1. | smatrati da učinjene preinake još uvijek ispunjavaju zahtjeve i da odgovaraju dokumentaciji postojeće homologacije; ili |
| --- | --- |

8.1.1.

smatrati da učinjene preinake još uvijek ispunjavaju zahtjeve i da odgovaraju dokumentaciji postojeće homologacije; ili

| 8.1.2. | zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja. |
| --- | --- |

8.1.2.

zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.

| 8.1.3. | Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, dostavlja se putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

8.1.3.

Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije, uz navođenje preinaka, dostavlja se putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. Homologacijsko tijelo koje izda proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

9.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1. | Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve: |
| --- | --- |

9.1.

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 9.1.1. | nositelj homologacije dužan se pobrinuti da su rezultati provjera sukladnosti proizvodnje zabilježeni i da su priloženi dokumenti dostupni tijekom razdoblja dogovorenog s homologacijskim tijelom ili njegovom tehničkom službom. To razdoblje ne smije biti dulje od 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje; |
| --- | --- |

9.1.1.

nositelj homologacije dužan se pobrinuti da su rezultati provjera sukladnosti proizvodnje zabilježeni i da su priloženi dokumenti dostupni tijekom razdoblja dogovorenog s homologacijskim tijelom ili njegovom tehničkom službom. To razdoblje ne smije biti dulje od 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje;

| 9.1.2. | homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u tri godine. |
| --- | --- |

9.1.2.

homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se provjere obično provode jednom u tri godine.

| 9.1.3. | Homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba periodično provjerava sukladnost postupaka i odluka proizvođača vozila, osobito u slučajevima kad proizvođač vozila odluči ne obavijestiti homologacijsko tijelo ili njegovu tehničku službu o nekom ažuriranju. Ta se provjera može izvesti na temelju uzoraka. |
| --- | --- |

9.1.3.

Homologacijsko tijelo ili njegova tehnička služba periodično provjerava sukladnost postupaka i odluka proizvođača vozila, osobito u slučajevima kad proizvođač vozila odluči ne obavijestiti homologacijsko tijelo ili njegovu tehničku službu o nekom ažuriranju. Ta se provjera može izvesti na temelju uzoraka.

10.   SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1. | Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika ili ako uzorci vozila ne ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

10.1.

Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika ili ako uzorci vozila ne ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika.

| 10.2. | Ako homologacijsko tijelo povuče homologaciju koju je prethodno dodijelilo, dužno je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

10.2.

Ako homologacijsko tijelo povuče homologaciju koju je prethodno dodijelilo, dužno je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 2. ovom Pravilniku.

11.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

| 11.1. | Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon primanja te obavijesti to tijelo o tome obavještava druge stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom izjave o homologaciji na čijem je kraju bilješka „PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA”, napisana velikim slovima, potpisana i datirana. |
| --- | --- |

11.1.

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon primanja te obavijesti to tijelo o tome obavještava druge stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik kopijom izjave o homologaciji na čijem je kraju bilješka „PROIZVODNJA OBUSTAVLJENA”, napisana velikim slovima, potpisana i datirana.

12.   IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE IMENA I ADRESE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

| 12.1. | Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama. |
| --- | --- |

12.1.

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.

---

(1)  Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, st. 2. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Razlikovne brojčane oznake ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedene su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

2

---

PRILOG 1.

Opisni dokument

Sljedeći se podaci, ako su primjenjivi, dostavljaju u tri primjerka s popisom sadržaja. Svi se crteži dostavljaju u prikladnom mjerilu na formatu A4 ili u mapi tog formata i moraju biti dovoljno detaljni. Fotografije, ako ih ima, moraju biti dovoljno detaljne.

1.

Marka (trgovačko ime proizvođača): ...

2.

(tip je tip koji se homologira, trgovački opis odnosi se na proizvod u kojem se homologirani tip upotrebljava)

3.

Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu: ...

4.

Mjesto te oznake: ...

5.

Kategorije vozila: ...

6.

Ime i adresa proizvođača/proizvođačeva zastupnika: ...

7.

Imena i adrese proizvodnih pogona: ...

8.

Fotografije i/ili crteži reprezentativnog vozila: ...

9.

Softverska ažuriranja

9.1.

Opće konstrukcijske karakteristike tipa vozila: ...

9.2.

Broj certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima: ...

9.3.

Sigurnosne mjere

9.3.1.

Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom kako se postupak ažuriranja izvršava na siguran način ...

9.3.2.

Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom kako su RXSWIN-ovi u vozilu zaštićeni od neovlaštenih manipulacija ...

9.4.

Bežično ažuriranje softvera

9.4.1.

Dokumenti, koji se odnose na tip vozila koji se homologira, s opisom kako se postupak ažuriranja izvršava bez opasnosti ...

9.4.2.

Način informiranja korisnika vozila o ažuriranju prije i poslije izvršavanja procesa ...

Dodatak 1. Prilogu 1.

Predložak izjave o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima

Proizvođačeva izjava o sukladnosti sa zahtjevima za sustav za upravljanje softverskim ažuriranjima

Ime proizvođača: ...

Adresa proizvođača: ...

... ... ... ... ...(ime proizvođača) potvrđuje da su postupci potrebni za ispunjavanje zahtjeva za sustav za upravljanje softverskim ažuriranjima, utvrđeni u stavku 7.1. Pravilnika UN-a br. 156, uspostavljeni i da se održavaju.

Sastavljeno u: ................................................ (mjesto)

Datum: ...

Ime potpisnika: ...

Funkcija potpisnika: ...

................................................

(pečat i potpis proizvođačeva zastupnika)

---

PRILOG 2.

Izjava

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | koju je izdalo: | ime tijela
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 13

koju je izdalo:

ime tijela

...

...

...

| o (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  povlačenju homologacije s učinkom od dd/mm/gggg
  odbijanju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

povlačenju homologacije s učinkom od dd/mm/gggg

odbijanju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

tipa vozila na temelju Pravilnika UN-a br. 156

Homologacijski broj: ...

Broj proširenja: ...

Obrazloženje proširenja: ...

1.

Marka (trgovačko ime proizvođača): ...

2.

Tip i opći trgovački opisi: ...

3.

Podaci za identifikaciju tipa, ako su označeni na vozilu: ...

3.1.

Mjesto te oznake: ...

4.

Kategorije vozila: ...

5.

Ime i adresa proizvođača/proizvođačeva zastupnika: ...

6.

Imena i adrese proizvodnih pogona: ...

7.

Broj certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima: ...

8.

Bežično ažuriranje softvera (da/ne): ...

9.

Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: ...

10.

Datum ispitnog izvješća: ...

11.

Broj ispitnog izvješća: ...

12.

Napomene: (ako ih ima) ...

13.

Mjesto: ...

14.

Datum: ...

15.

Potpis: ...

16.

Priloženo je kazalo opisne dokumentacije podnesene homologacijskom tijelu, koja se može dobiti na zahtjev.

---

(1)  Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o oznakama (bilješka) u Pravilniku).

1

(2)  Prekrižiti suvišno.

2

---

PRILOG 3.

Izgled homologacijskih oznaka

PREDLOŽAK A

(vidjeti stavak 4.2. ovog Pravilnika)

Image 14

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip cestovnog vozila homologiran u Nizozemskoj (E 4) na temelju pravilnika br. 156 pod homologacijskim brojem 001234. Prve dvije znamenke homologacijskog broja označavaju da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika u izvornoj verziji (00).

---

PRILOG 4.

Predložak certifikata o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima

Certifikat o sukladnosti sustava za upravljanje softverskim ažuriranjima

s Pravilnikom UN-a br. 156

Broj certifikata [referentni broj]

[....... homologacijsko tijelo]

potvrđuje da je

proizvođač: ...

adresa proizvođača: ...

sukladan s odredbama Pravilnika br. 156.

Provjere su provedene (datum): ...

od (ime i adresa homologacijskog tijela): ...

Broj izvješća: ...

Certifikat važi do: [...................................................... datum]

Sastavljeno u: [...................................................... mjesto]

Datum: [......................................................]

[...................................................... potpis]

---

| 9.3.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 82/75 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 82/75

---

Samo izvorni tekstovi UN/ECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i datum stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik UN-a br. 157 – Jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na automatski sustav za držanje prometne trake [2021/389]

Datum stupanja na snagu: 22. siječnja 2021.

Ovaj je dokument isključivo informativne prirode. Vjerodostojan i pravno obvezujući tekst je: ECE/TRANS/WP.29/2020/81.

SADRŽAJ

PRAVILNIK

Uvod

| 1. | Područje primjene i svrha |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definicije |
| --- | --- |

2.

| 3. | Zahtjev za homologaciju |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sigurnost sustava i zaštitni mehanizmi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Sučelje čovjeka i stroja / informacije za rukovatelja |
| --- | --- |

6.

| 7. | Otkrivanje objekata i događaja te reakcija |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sustav za pohranu podataka za automatiziranu vožnju |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kibersigurnost i ažuriranje softvera |
| --- | --- |

9.

| 10. | Preinake tipa vozila i proširenje homologacije |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sankcije za nesukladnost proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Konačna obustava proizvodnje |
| --- | --- |

13.

| 14. | Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela |
| --- | --- |

14.

PRILOZI

| 1. | Izjava |
| --- | --- |

1.

| 2. | Izgled homologacijskih oznaka |
| --- | --- |

2.

| 3. | (Rezervirano) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Posebni zahtjevi koji se primjenjuju na sigurnosne aspekte elektroničkih upravljačkih sustava i pregled |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ispitne specifikacije za ALKS |
| --- | --- |

5.

UVOD

Cilj ovog Pravilnika je utvrditi jedinstvene odredbe o homologaciji vozila s obzirom na automatski sustav za držanje prometne trake (ALKS).

ALKS kontrolira bočno i uzdužno kretanje vozila tijekom duljih razdoblja bez naloga vozača. ALKS je sustav koji ima primarnu kontrolu nad vozilom kad je aktiviran.

Ovaj Pravilnik prvi je regulatorni korak za sustav automatizirane vožnje (kako je definiran u Pravilniku ECE/TRANS/WP.29/1140) u prometu i stoga sadržava inovativne odredbe namijenjene reguliranju složenih pitanja koja se odnose na evaluaciju sigurnosti sustava. Sadržava administrativne odredbe za homologaciju, tehničke zahtjeve, pregled i izvješćivanje i ispitivanje.

ALKS se može uključiti u određenim uvjetima na cestama na kojima je zabranjeno kretanje pješacima i biciklistima te koje su projektirane tako da je na njima fizički odvojen promet u suprotnim smjerovima i onemogućeno da promet siječe putanju vozila. U prvom koraku u originalnom tekstu ovog Pravilnika brzina je u operativnim uvjetima ograničena na najviše 60 km/h, a sustav se upotrebljava isključivo u osobnim automobilima (kategorija M1).

1

Ovaj Pravilnik obuhvaća opće zahtjeve u pogledu sigurnosti sustava i reakcije sustava u slučaju zakazivanja. Kada se uključi ALKS, on mora voziti umjesto vozača, to jest imati kontrolu u svim situacijama uključujući i kvarove, i ne smije ugroziti sigurnost osoba u vozilu i drugih sudionika u prometu. Međutim, vozač u svakom trenutku mora moći premostiti naloge sustava.

Ovim se Pravilnikom također utvrđuje kako se upravljanje vozilom sigurno prebacuje s ALKS-a na vozača, uključujući mogućnost da sustav zaustavi vozilo ako vozač ne reagira na odgovarajući način.

Konačno, Pravilnik uključuje zahtjeve za sučelje čovjek-stroj (HMI) radi sprječavanja pogrešnog razumijevanja ili zlouporabe od strane vozača. Pravilnikom se na primjer zahtijeva da se ugrađeni zasloni koje vozač koristi za svrhe koje nisu vožnja dok je ALKS aktiviran automatski isključuju čim sustav izda zahtjev za predaju kontrole vozaču. Tim se mjerama ne dovode u pitanje pravila za ponašanje vozača koja se odnose na korištenje tih sustava o kojima se u vrijeme sastavljanja nacrta ovog dokumenta raspravljalo na Globalnom forumu za sigurnost u prometu na cestama (WP.1) (vidjeti na primjer neformalni dokument 4. revizija 1. sa sedamdeset osme sjednice WP.1).

1.   PODRUČJE PRIMJENE I SVRHA

| 1.1. | Ovaj se pravilnik primjenjuje na homologaciju vozila kategorije M1 (1) s obzirom na automatski sustav za držanje prometne trake. |
| --- | --- |

1.1.

Ovaj se pravilnik primjenjuje na homologaciju vozila kategorije M1

1

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Pravilnika:

| 2.1. | „automatski sustav za držanje prometne trake” ili „ALKS” znači, za primjenu pri malim brzinama, sustav koji aktivira vozač, a koji zadržava vozilo u prometnoj traci pri brzinama vožnje od najviše 60 km/h tako što kontrolira bočno i uzdužno kretanje vozila tijekom duljih razdoblja bez potrebe za vozačevim radnjama.
  U ovom Pravilniku ALKS se također naziva „sustav”; |
| --- | --- |

2.1.

„automatski sustav za držanje prometne trake” ili „ALKS” znači, za primjenu pri malim brzinama, sustav koji aktivira vozač, a koji zadržava vozilo u prometnoj traci pri brzinama vožnje od najviše 60 km/h tako što kontrolira bočno i uzdužno kretanje vozila tijekom duljih razdoblja bez potrebe za vozačevim radnjama.

U ovom Pravilniku ALKS se također naziva „sustav”;

| 2.1.1. | „tip vozila s obzirom na automatski sustav za držanje prometne trake” znači kategorija vozila koja se ne razlikuju prema sljedećim bitnim karakteristikama:






  (a) | karakteristike vozila koje bitno utječu na učinak ALKS-a; |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

„tip vozila s obzirom na automatski sustav za držanje prometne trake” znači kategorija vozila koja se ne razlikuju prema sljedećim bitnim karakteristikama:

(a)

karakteristike vozila koje bitno utječu na učinak ALKS-a;

| (b) | karakteristike sustava i konstrukcije ALKS-a. |
| --- | --- |

(b)

karakteristike sustava i konstrukcije ALKS-a.

| 2.2. | „zahtjev za predaju kontrole vozaču” znači logičan i intuitivni postupak za prenošenje izvršavanja aktivnosti dinamičke vožnje sa sustava (automatizirana kontrola) na ljudskog vozača (ručna kontrola). Taj zahtjev sustav upućuje ljudskom vozaču; |
| --- | --- |

2.2.

„zahtjev za predaju kontrole vozaču” znači logičan i intuitivni postupak za prenošenje izvršavanja aktivnosti dinamičke vožnje sa sustava (automatizirana kontrola) na ljudskog vozača (ručna kontrola). Taj zahtjev sustav upućuje ljudskom vozaču;

| 2.3. | „faza tranzicije“ znači trajanje zahtjeva za predaju kontrole vozaču; |
| --- | --- |

2.3.

„faza tranzicije“ znači trajanje zahtjeva za predaju kontrole vozaču;

| 2.4. | „planirani događaj” znači situacija koja je poznata unaprijed, npr. u vrijeme aktivacije, poput dionice puta (npr. izlaz s autoceste) itd., u kojoj je potrebna aktivacija zahtjeva za predaju kontrole vozaču; |
| --- | --- |

2.4.

„planirani događaj” znači situacija koja je poznata unaprijed, npr. u vrijeme aktivacije, poput dionice puta (npr. izlaz s autoceste) itd., u kojoj je potrebna aktivacija zahtjeva za predaju kontrole vozaču;

| 2.5. | „neplanirani događaj” znači situacija koja nije poznata unaprijed, ali se pretpostavlja da je vrlo vjerojatno da će se dogoditi, npr. radovi na cesti, loše vrijeme, prilazak vozila hitne službe, nepostojanje horizontalne signalizacije, teret koji ispada iz kamiona (rizik od sudara), u kojoj je potrebna aktivacija zahtjeva za predaju kontrole vozaču; |
| --- | --- |

2.5.

„neplanirani događaj” znači situacija koja nije poznata unaprijed, ali se pretpostavlja da je vrlo vjerojatno da će se dogoditi, npr. radovi na cesti, loše vrijeme, prilazak vozila hitne službe, nepostojanje horizontalne signalizacije, teret koji ispada iz kamiona (rizik od sudara), u kojoj je potrebna aktivacija zahtjeva za predaju kontrole vozaču;

| 2.6. | „neposredna opasnost od sudara” znači situacija ili događaj koji vodi do sudara vozila s drugim sudionikom u prometu ili preprekom, koji nije moguće izbjeći zahtjevom za kočenje s usporenjem manjim od 5 m/s2; |
| --- | --- |

2.6.

„neposredna opasnost od sudara” znači situacija ili događaj koji vodi do sudara vozila s drugim sudionikom u prometu ili preprekom, koji nije moguće izbjeći zahtjevom za kočenje s usporenjem manjim od 5 m/s2

| 2.7. | „manevar za minimizaciju rizika (MRM)” znači postupak s ciljem smanjivanja opasnosti u prometu na minimum, a koji sustav automatski obavlja nakon što je nakon zahtjeva za predaju kontrole vozaču izostala reakcija vozača ili u slučaju ozbiljnog kvara ALKS-a ili vozila; |
| --- | --- |

2.7.

„manevar za minimizaciju rizika (MRM)” znači postupak s ciljem smanjivanja opasnosti u prometu na minimum, a koji sustav automatski obavlja nakon što je nakon zahtjeva za predaju kontrole vozaču izostala reakcija vozača ili u slučaju ozbiljnog kvara ALKS-a ili vozila;

| 2.8. | „hitni manevar” znači manevar koji sustav obavlja u slučaju događaja u kojem je vozilo u neposrednoj opasnosti od sudara i kojem je svrha izbjegavanje sudara ili ublažavanje njegovih posljedica; |
| --- | --- |

2.8.

„hitni manevar” znači manevar koji sustav obavlja u slučaju događaja u kojem je vozilo u neposrednoj opasnosti od sudara i kojem je svrha izbjegavanje sudara ili ublažavanje njegovih posljedica;

| 2.9. | Brzina |
| --- | --- |

2.9.

Brzina

| 2.9.1. | „specificirana najveća brzina” znači brzina prema proizvođačevim specifikacijama do koje sustav radi optimalno; |
| --- | --- |

2.9.1.

„specificirana najveća brzina” znači brzina prema proizvođačevim specifikacijama do koje sustav radi optimalno;

| 2.9.2. | „najveća radna brzina” znači brzina koju odabire sustav do koje sustav radi u trenutačnim uvjetima okruženja i senzora. To je najveća brzina vozila do koje sustav može biti aktivan, a određena je sposobnostima senzorskog sustava i uvjetima okruženja; |
| --- | --- |

2.9.2.

„najveća radna brzina” znači brzina koju odabire sustav do koje sustav radi u trenutačnim uvjetima okruženja i senzora. To je najveća brzina vozila do koje sustav može biti aktivan, a određena je sposobnostima senzorskog sustava i uvjetima okruženja;

| 2.9.3. | „trenutačna brzina” ili „brzina” znači aktualna brzina koju je sustav odabrao s obzirom na prometne uvjete; |
| --- | --- |

2.9.3.

„trenutačna brzina” ili „brzina” znači aktualna brzina koju je sustav odabrao s obzirom na prometne uvjete;

| 2.10. | „domet detekcije” senzorskog sustava znači udaljenost na kojoj sustav može pouzdano prepoznati objekt, uzimajući u obzir pogoršanje karakteristika komponenti sustava senzora zbog starosti i habanja tijekom životnog vijeka vozila, i generirati kontrolni signal; |
| --- | --- |

2.10.

„domet detekcije” senzorskog sustava znači udaljenost na kojoj sustav može pouzdano prepoznati objekt, uzimajući u obzir pogoršanje karakteristika komponenti sustava senzora zbog starosti i habanja tijekom životnog vijeka vozila, i generirati kontrolni signal;

| 2.11. | Kvarovi |
| --- | --- |

2.11.

Kvarovi

| 2.11.1. | „kvar ALKS-a” znači svaki kvar ALKS-a (npr. kvar jednog senzora, gubitak neophodnih podataka za izračun putanje vozila); |
| --- | --- |

2.11.1.

„kvar ALKS-a” znači svaki kvar ALKS-a (npr. kvar jednog senzora, gubitak neophodnih podataka za izračun putanje vozila);

| 2.11.2. | „rad s kvarom” znači radno stanje sustava kad sustav radi s kvarom ALKS-a; |
| --- | --- |

2.11.2.

„rad s kvarom” znači radno stanje sustava kad sustav radi s kvarom ALKS-a;

| 2.11.3. | „težak kvar ALKS-a” znači kvar ALKS-a koji utječe na siguran rad sustava kada on radi s kvarom, za koji je malo vjerojatno da će se dogoditi, što je obično slučaj za bitne komponente poput npr. elektroničke upravljačke jedinice. Kvarovi samo jednog senzora klasificiraju se u ovu kategoriju samo ako je uz njih prisutno još nešto što utječe na siguran rad sustava; |
| --- | --- |

2.11.3.

„težak kvar ALKS-a” znači kvar ALKS-a koji utječe na siguran rad sustava kada on radi s kvarom, za koji je malo vjerojatno da će se dogoditi, što je obično slučaj za bitne komponente poput npr. elektroničke upravljačke jedinice. Kvarovi samo jednog senzora klasificiraju se u ovu kategoriju samo ako je uz njih prisutno još nešto što utječe na siguran rad sustava;

| 2.11.4. | „težak kvar vozila” znači svaki kvar vozila (npr. električni, mehanički) koji utječe na sposobnost ALKS-a da obavlja aktivnost dinamičke vožnje i koji bi također mogao utjecati na ručno upravljanje vozilom (npr. gubitak napajanja, kvar sustava za kočenje, nagli pad tlaka u gumi); |
| --- | --- |

2.11.4.

„težak kvar vozila” znači svaki kvar vozila (npr. električni, mehanički) koji utječe na sposobnost ALKS-a da obavlja aktivnost dinamičke vožnje i koji bi također mogao utjecati na ručno upravljanje vozilom (npr. gubitak napajanja, kvar sustava za kočenje, nagli pad tlaka u gumi);

| 2.12. | „samoprovjera” znači integrirana funkcija koja kontinuirano provjerava ispravnost sustava i domet detekcije senzorskog sustava; |
| --- | --- |

2.12.

„samoprovjera” znači integrirana funkcija koja kontinuirano provjerava ispravnost sustava i domet detekcije senzorskog sustava;

| 2.13. | „premošćivanje naloga sustava” od strane vozača znači situacija kad vozač, dok je sustav još aktivan, aktivira komandu koja ima prioritet nad nalozima za bočno ili uzdužno kretanje koje izdaje sustav; |
| --- | --- |

2.13.

„premošćivanje naloga sustava” od strane vozača znači situacija kad vozač, dok je sustav još aktivan, aktivira komandu koja ima prioritet nad nalozima za bočno ili uzdužno kretanje koje izdaje sustav;

| 2.14. | „aktivnost dinamičke vožnje” znači nadzor i izvršavanje svih bočnih i uzdužnih kretanja vozila; |
| --- | --- |

2.14.

„aktivnost dinamičke vožnje” znači nadzor i izvršavanje svih bočnih i uzdužnih kretanja vozila;

| 2.15. | „sustav za pohranu podataka za automatiziranu vožnju” ili „DSSAD” znači sustav koji služi za utvrđivanje interakcija između ALKS-a i ljudskog vozača; |
| --- | --- |

2.15.

„sustav za pohranu podataka za automatiziranu vožnju” ili „DSSAD” znači sustav koji služi za utvrđivanje interakcija između ALKS-a i ljudskog vozača;

| 2.16. | „životni vijek sustava” je vremensko razdoblje tijekom kojeg je ALKS dostupan kao funkcija u vozilu; |
| --- | --- |

2.16.

„životni vijek sustava” je vremensko razdoblje tijekom kojeg je ALKS dostupan kao funkcija u vozilu;

| 2.17. | „događaji” znači, u kontekstu odredaba o DSSAD-u iz stavka 8., radnja, pojava ili incident koji je potrebno evidentirati u sustavu za pohranu podataka; |
| --- | --- |

2.17.

„događaji” znači, u kontekstu odredaba o DSSAD-u iz stavka 8., radnja, pojava ili incident koji je potrebno evidentirati u sustavu za pohranu podataka;

| 2.18. | „softverski identifikacijski broj za R157” ili „R157 SWIN” znači namjenski identifikator, koji definira proizvođač vozila, s informacijama o softveru elektroničkog upravljačkog sustava relevantnom za homologaciju tipa koji doprinosi karakteristikama vozila bitnima za homologaciju tipa na temelju Pravilnika br. 157; |
| --- | --- |

2.18.

„softverski identifikacijski broj za R157” ili „R157

| 2.19. | „elektronički upravljački sustav” znači kombinacija jedinica koje su konstruirane da na temelju elektroničke obrade podataka zajednički pruže funkciju automatskog zadržavanja u prometnoj traci. Takvi sustavi, kojima obično upravlja softver, sastavljeni su od zasebnih funkcijskih dijelova kao što su senzori, elektroničke upravljačke jedinice i aktivatori te su povezani prijenosnim vezama. Mogu imati mehaničke, elektropneumatske ili elektrohidraulične elemente; |
| --- | --- |

2.19.

„elektronički upravljački sustav” znači kombinacija jedinica koje su konstruirane da na temelju elektroničke obrade podataka zajednički pruže funkciju automatskog zadržavanja u prometnoj traci. Takvi sustavi, kojima obično upravlja softver, sastavljeni su od zasebnih funkcijskih dijelova kao što su senzori, elektroničke upravljačke jedinice i aktivatori te su povezani prijenosnim vezama. Mogu imati mehaničke, elektropneumatske ili elektrohidraulične elemente;

| 2.20. | „softver” znači dio elektroničkog upravljačkog sustava koji se sastoji od digitalnih podataka i uputa. |
| --- | --- |

2.20.

„softver” znači dio elektroničkog upravljačkog sustava koji se sastoji od digitalnih podataka i uputa.

3.   ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU

| 3.1. | Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ALKS podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik. |
| --- | --- |

3.1.

Zahtjev za homologaciju tipa vozila s obzirom na ALKS podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.

| 3.2. | Zahtjevu se prilažu sljedeći dokumenti u tri primjerka: |
| --- | --- |

3.2.

Zahtjevu se prilažu sljedeći dokumenti u tri primjerka:

| 3.2.1. | opis tipa vozila s obzirom na navedeno u stavku 2.1.1., s opisnom dokumentacijom u skladu s Prilogom 4. koja omogućuje uvid u osnovnu konstrukciju ALKS-a, kako je povezan s drugim sustavima vozila i kako izravno upravlja izlaznim varijablama. Moraju se navesti brojevi i/ili simboli za identifikaciju tipa vozila. |
| --- | --- |

3.2.1.

opis tipa vozila s obzirom na navedeno u stavku 2.1.1., s opisnom dokumentacijom u skladu s Prilogom 4. koja omogućuje uvid u osnovnu konstrukciju ALKS-a, kako je povezan s drugim sustavima vozila i kako izravno upravlja izlaznim varijablama. Moraju se navesti brojevi i/ili simboli za identifikaciju tipa vozila.

| 3.3. | Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja mora se dostaviti vozilo reprezentativno za tip vozila koji se homologira. |
| --- | --- |

3.3.

Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja mora se dostaviti vozilo reprezentativno za tip vozila koji se homologira.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1. | Ako tip vozila dostavljenog za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz stavaka od 5. do 9. ovog Pravilnika, dodjeljuje mu se homologacija. |
| --- | --- |

4.1.

Ako tip vozila dostavljenog za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz stavaka od 5. do 9. ovog Pravilnika, dodjeljuje mu se homologacija.

| 4.2. | Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj; prve dvije znamenke (trenutačno 00, za niz izmjena 00, originalnu verziju) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2.

Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj; prve dvije znamenke (trenutačno 00, za niz izmjena 00, originalnu verziju) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti broj drugom tipu vozila.

| 4.3. | Obavijest o dodjeljivanju, odbijanju ili povlačenju homologacije tipa vozila na temelju ovog Pravilnika dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. zajedno s dokumentacijom koju je dostavio podnositelj zahtjeva, u formatu ne većem od A4 (210 × 297 mm), ili presavijenom na taj format, i u odgovarajućem mjerilu, ili u elektroničkom formatu. |
| --- | --- |

4.3.

Obavijest o dodjeljivanju, odbijanju ili povlačenju homologacije tipa vozila na temelju ovog Pravilnika dostavlja se strankama Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. zajedno s dokumentacijom koju je dostavio podnositelj zahtjeva, u formatu ne većem od A4 (210 × 297 mm), ili presavijenom na taj format, i u odgovarajućem mjerilu, ili u elektroničkom formatu.

| 4.4. | Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka u skladu s primjerom iz Priloga 2. koja se sastoji od: |
| --- | --- |

4.4.

Na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na homologacijskom obrascu, međunarodna homologacijska oznaka u skladu s primjerom iz Priloga 2. koja se sastoji od:

| 4.4.1. | kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

kružnice oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (2

| 4.4.2. | desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj. |
| --- | --- |

4.4.2.

desno od kružnice propisane u stavku 4.4.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.

| 4.5. | Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1. |
| --- | --- |

4.5.

Ako je vozilo sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju najmanje jednog drugog pravilnika priloženog Sporazumu u zemlji koja je dodijelila homologaciju na temelju ovog Pravilnika, simbol propisan stavkom 4.4.1. ovog Pravilnika ne treba ponavljati; u tom se slučaju brojevi pravilnika, homologacijski brojevi i dodatni simboli navode u okomitim stupcima desno od simbola opisanog u stavku 4.4.1.

| 4.6. | Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva. |
| --- | --- |

4.6.

Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.

| 4.7. | Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu pločice s podacima o vozilu ili na nju. |
| --- | --- |

4.7.

Homologacijska oznaka mora se postaviti blizu pločice s podacima o vozilu ili na nju.

5.   SIGURNOST SUSTAVA I ZAŠTITNI MEHANIZMI

| 5.1. | Opći zahtjevi
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. (posebno za uvjete koji nisu ispitani u skladu s Prilogom 5.) i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5. |
| --- | --- |

5.1.

Opći zahtjevi

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. (posebno za uvjete koji nisu ispitani u skladu s Prilogom 5.) i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.

| 5.1.1. | Aktivirani sustav obavlja aktivnost dinamičke vožnje i upravlja svim situacijama, uključujući kvarove, pri čemu ne smije izlagati osobe u vozilu i druge sudionike u prometu nerazumnim rizicima.
  Aktivirani sustav ne smije uzrokovati sudare koji se u razumnoj mjeri predvidljivi i mogu se spriječiti. Ako je sudar moguće na siguran način izbjeći tako da ne uzrokuje drugi, mora ga se izbjeći. Ako vozilo sudjeluje u sudaru koji je moguće otkriti senzorima, mora se zaustaviti. |
| --- | --- |

5.1.1.

Aktivirani sustav obavlja aktivnost dinamičke vožnje i upravlja svim situacijama, uključujući kvarove, pri čemu ne smije izlagati osobe u vozilu i druge sudionike u prometu nerazumnim rizicima.

Aktivirani sustav ne smije uzrokovati sudare koji se u razumnoj mjeri predvidljivi i mogu se spriječiti. Ako je sudar moguće na siguran način izbjeći tako da ne uzrokuje drugi, mora ga se izbjeći. Ako vozilo sudjeluje u sudaru koji je moguće otkriti senzorima, mora se zaustaviti.

| 5.1.2. | Aktivirani sustav mora poštovati prometne propise koji se odnose na aktivnost dinamičke vožnje u zemlji u kojoj radi. |
| --- | --- |

5.1.2.

Aktivirani sustav mora poštovati prometne propise koji se odnose na aktivnost dinamičke vožnje u zemlji u kojoj radi.

| 5.1.3. | Aktivirani sustav sve vrijeme mora upravljati sustavima koji su potrebni za potporu vozaču ako on preuzme ručnu kontrolu (npr. odmagljivanje, brisači vjetrobranskog stakla i svjetla). |
| --- | --- |

5.1.3.

Aktivirani sustav sve vrijeme mora upravljati sustavima koji su potrebni za potporu vozaču ako on preuzme ručnu kontrolu (npr. odmagljivanje, brisači vjetrobranskog stakla i svjetla).

| 5.1.4. | Zahtjev za predaju kontrole vozaču ne smije ugroziti sigurnost osoba u vozilu i drugih sudionika u prometu. |
| --- | --- |

5.1.4.

Zahtjev za predaju kontrole vozaču ne smije ugroziti sigurnost osoba u vozilu i drugih sudionika u prometu.

| 5.1.5. | Ako vozač ne uspije preuzeti kontrolu nad aktivnosti dinamičke vožnje tijekom faze tranzicije, sustav obavlja manevar za minimizaciju rizika. Tijekom manevra za minimizaciju rizika sustav upravlja tako da je opasnost za sigurnost osoba u vozilu i drugih sudionika u prometu svedena na najmanju moguću mjeru. |
| --- | --- |

5.1.5.

Ako vozač ne uspije preuzeti kontrolu nad aktivnosti dinamičke vožnje tijekom faze tranzicije, sustav obavlja manevar za minimizaciju rizika. Tijekom manevra za minimizaciju rizika sustav upravlja tako da je opasnost za sigurnost osoba u vozilu i drugih sudionika u prometu svedena na najmanju moguću mjeru.

| 5.1.6. | Sustav sve vrijeme obavlja samoprovjere radi otkrivanja kvarova i potvrđivanja radnog učinka sustava (npr. nakon pokretanja vozila sustav je bar jednom otkrio objekt na udaljenosti koja nije manja od deklariranog dometa detekcije u skladu sa stavkom 7.1.). |
| --- | --- |

5.1.6.

Sustav sve vrijeme obavlja samoprovjere radi otkrivanja kvarova i potvrđivanja radnog učinka sustava (npr. nakon pokretanja vozila sustav je bar jednom otkrio objekt na udaljenosti koja nije manja od deklariranog dometa detekcije u skladu sa stavkom 7.1.).

| 5.1.7. | Magnetska i električna polja ne smiju negativno utjecati na djelotvornost sustava. To se dokazuje sukladnošću s Pravilnikom UN-a br. 10 kako je izmijenjen nizom izmjena 05 ili novijim. |
| --- | --- |

5.1.7.

Magnetska i električna polja ne smiju negativno utjecati na djelotvornost sustava. To se dokazuje sukladnošću s Pravilnikom UN-a br. 10 kako je izmijenjen nizom izmjena 05 ili novijim.

| 5.1.8. | Proizvođač je dužan poduzeti mjere za sprječavanje u razumnoj mjeri predvidljivih zlouporaba i nedopuštenih zahvata na sustavu. |
| --- | --- |

5.1.8.

Proizvođač je dužan poduzeti mjere za sprječavanje u razumnoj mjeri predvidljivih zlouporaba i nedopuštenih zahvata na sustavu.

| 5.1.9. | Ako sustav više ne ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika, ne smije ga biti moguće pokrenuti.
  Proizvođač navodi i provodi postupak za upravljanje sigurnošću i neprekinuto ispunjavanje zahtjeva za ALKS tijekom životnog vijeka tog sustava. |
| --- | --- |

5.1.9.

Ako sustav više ne ispunjava zahtjeve ovog Pravilnika, ne smije ga biti moguće pokrenuti.

Proizvođač navodi i provodi postupak za upravljanje sigurnošću i neprekinuto ispunjavanje zahtjeva za ALKS tijekom životnog vijeka tog sustava.

| 5.2. | Aktivnost dinamičke vožnje
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. (posebno za uvjete koji nisu ispitani u skladu s Prilogom 5.) i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5. |
| --- | --- |

5.2.

Aktivnost dinamičke vožnje

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. (posebno za uvjete koji nisu ispitani u skladu s Prilogom 5.) i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.

| 5.2.1. | Aktivirani sustav mora držati vozilo u njegovoj prometnoj traci te osigurati da vozilo ne prijeđe preko oznake prometne trake (tj. da vanjski rub prednje gume ne prijeđe preko vanjskog ruba oznake prometne trake). Sustav mora održavati stabilan bočni položaj vozila unutar prometne trake u kojoj se ono kreće tako da njegovo kretanje ne zbunjuje druge sudionike u prometu. |
| --- | --- |

5.2.1.

Aktivirani sustav mora držati vozilo u njegovoj prometnoj traci te osigurati da vozilo ne prijeđe preko oznake prometne trake (tj. da vanjski rub prednje gume ne prijeđe preko vanjskog ruba oznake prometne trake). Sustav mora održavati stabilan bočni položaj vozila unutar prometne trake u kojoj se ono kreće tako da njegovo kretanje ne zbunjuje druge sudionike u prometu.

| 5.2.2. | Aktivirani sustav mora detektirati vozilo koje se kreće pored njega kako je definirano u stavku 7.1.2. i prema potrebi prilagoditi brzinu i/ili bočni položaj vozila unutar svoje trake. |
| --- | --- |

5.2.2.

Aktivirani sustav mora detektirati vozilo koje se kreće pored njega kako je definirano u stavku 7.1.2. i prema potrebi prilagoditi brzinu i/ili bočni položaj vozila unutar svoje trake.

| 5.2.3. | Aktivirani sustav mora kontrolirati brzinu vozila. |
| --- | --- |

5.2.3.

Aktivirani sustav mora kontrolirati brzinu vozila.

| 5.2.3.1. | Maksimalna brzina do koje sustav smije raditi je 60 km/h. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Maksimalna brzina do koje sustav smije raditi je 60 km/h.

| 5.2.3.2. | Aktivirani sustav prilagođava brzinu vozila uvjetima okruženja i infrastrukture (npr. oštrim zavojima, nepovoljnim vremenskim prilikama). |
| --- | --- |

5.2.3.2.

Aktivirani sustav prilagođava brzinu vozila uvjetima okruženja i infrastrukture (npr. oštrim zavojima, nepovoljnim vremenskim prilikama).

| 5.2.3.3. | Aktivirani sustav detektira udaljenost do vozila koje se nalazi ispred njega kako je definirano u stavku 7.1.1. i prilagođava brzinu kako bi izbjegao sudar.
  Kada se vozilo s ALKS-om kreće, sustav prilagođava brzinu kako bi prilagodio udaljenost do vozila koje se nalazi ispred njega u istoj traci tako da ta udaljenost ne bude manja od minimalne udaljenosti na kojoj se smije voziti iza tog vozila.
  Ako se minimalno vremensko rastojanje privremeno ne može poštovati zbog drugih sudionika u prometu (npr. drugo vozilo se ubacuje u prometnu traku, vozilo ispred smanjuje brzinu itd.), vozilo prilagođava minimalnu udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom i to radi bez naglog kočenja, osim ako je potreban hitni manevar.
  Minimalna udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom izračunava se pomoću sljedeće formule:
  dmin = vALKS* tfront

  pri čemu je:







  dmin | = | minimalna udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom |
| --- | --- | --- | --- |
| vALKS | = | trenutačna brzina vozila s ALKS-om u m/s |
| tfront | = | minimalno vremensko rastojanje u sekundama između vozila s ALKS-om i vozila ispred njega prema sljedećoj tablici: |

5.2.3.3.

Aktivirani sustav detektira udaljenost do vozila koje se nalazi ispred njega kako je definirano u stavku 7.1.1. i prilagođava brzinu kako bi izbjegao sudar.

Kada se vozilo s ALKS-om kreće, sustav prilagođava brzinu kako bi prilagodio udaljenost do vozila koje se nalazi ispred njega u istoj traci tako da ta udaljenost ne bude manja od minimalne udaljenosti na kojoj se smije voziti iza tog vozila.

Ako se minimalno vremensko rastojanje privremeno ne može poštovati zbog drugih sudionika u prometu (npr. drugo vozilo se ubacuje u prometnu traku, vozilo ispred smanjuje brzinu itd.), vozilo prilagođava minimalnu udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom i to radi bez naglog kočenja, osim ako je potreban hitni manevar.

Minimalna udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom izračunava se pomoću sljedeće formule:

dmin = vALKS* tfront

min

ALKS

front

pri čemu je:

dmin

min

=

minimalna udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom

vALKS

ALKS

=

trenutačna brzina vozila s ALKS-om u m/s

tfront

front

=

minimalno vremensko rastojanje u sekundama između vozila s ALKS-om i vozila ispred njega prema sljedećoj tablici:

| Trenutačna brzina vozila s ALKS-om | Minimalno vremensko rastojanje | Minimalna udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom |
| --- | --- | --- |
| (km/h) | (m/s) | (s) | (m) |
| 7,2 | 2,0 | 1,0 | 2,0 |
| 10 | 2,78 | 1,1 | 3,1 |
| 20 | 5,56 | 1,2 | 6,7 |
| 30 | 8,33 | 1,3 | 10,8 |
| 40 | 11,11 | 1,4 | 15,6 |
| 50 | 13,89 | 1,5 | 20,8 |
| 60 | 16,67 | 1,6 | 26,7 |

Trenutačna brzina vozila s ALKS-om

Trenutačna brzina vozila s ALKS-om

Minimalno vremensko rastojanje

Minimalno vremensko rastojanje

Minimalna udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom

Minimalna udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom

(km/h)

(m/s)

(s)

(m)

7,2

2,0

1,0

2,0

10

2,78

1,1

3,1

20

5,56

1,2

6,7

30

8,33

1,3

10,8

40

11,11

1,4

15,6

50

13,89

1,5

20,8

60

16,67

1,6

26,7

Za brzine koje nisu navedene u tablici primjenjuje se linearna interpolacija.

Neovisno o rezultatu gore navedene formule, za brzine ispod 2 m/s minimalna udaljenost na kojoj se smije voziti za drugim vozilom nikad ne smije biti manja od 2 m.

| 5.2.4. | Aktivirani sustav mora, kako bi se izbjegao sudar, moći potpuno zaustaviti vozilo iza vozila koje je u stanju mirovanja, sudionika u prometu koji je u stanju mirovanja ili blokirane prometne trake. To mora biti zajamčeno do najveće radne brzine sustava. |
| --- | --- |

5.2.4.

Aktivirani sustav mora, kako bi se izbjegao sudar, moći potpuno zaustaviti vozilo iza vozila koje je u stanju mirovanja, sudionika u prometu koji je u stanju mirovanja ili blokirane prometne trake. To mora biti zajamčeno do najveće radne brzine sustava.

| 5.2.5. | Aktivirani sustav mora otkriti opasnost od sudara, posebno od sudara s drugim sudionikom u prometu ispred ili pored vozila, ako je ta opasnost uzrokovana usporavanjem vozila ispred, ubacivanjem drugog vozila u prometnu traku ili preprekom koja se iznenada pojavila, i mora automatski izvesti odgovarajuće manevre kako bi na minimum smanjio opasnost za osobe u vozilu i druge sudionike u prometu.
  Za uvjete koji nisu navedeni u stavcima 5.2.4., 5.2.5. ili njihovim podstavcima to mora biti osigurano barem do razine do koje bi kompetentan i pažljiv ljudski vozač mogao smanjiti opasnost na minimum. To se dokazuje ocjenjivanjem u skladu s Prilogom 4. i uputama iz Dodatka 3. Prilogu 4. |
| --- | --- |

5.2.5.

Aktivirani sustav mora otkriti opasnost od sudara, posebno od sudara s drugim sudionikom u prometu ispred ili pored vozila, ako je ta opasnost uzrokovana usporavanjem vozila ispred, ubacivanjem drugog vozila u prometnu traku ili preprekom koja se iznenada pojavila, i mora automatski izvesti odgovarajuće manevre kako bi na minimum smanjio opasnost za osobe u vozilu i druge sudionike u prometu.

Za uvjete koji nisu navedeni u stavcima 5.2.4., 5.2.5. ili njihovim podstavcima to mora biti osigurano barem do razine do koje bi kompetentan i pažljiv ljudski vozač mogao smanjiti opasnost na minimum. To se dokazuje ocjenjivanjem u skladu s Prilogom 4. i uputama iz Dodatka 3. Prilogu 4.

| 5.2.5.1. | Aktivirani sustav mora izbjeći sudar s vozilom ispred, koje usporava s maksimalnim kočnim učinkom, pod uvjetom da je usprkos manevru ubacivanja tog vozila u prometnu traku vozilo s ALKS-om na trenutačnoj brzini još uvijek bilo na barem minimalnoj udaljenosti na kojoj se smije voziti za tim drugim vozilom. |
| --- | --- |

5.2.5.1.

Aktivirani sustav mora izbjeći sudar s vozilom ispred, koje usporava s maksimalnim kočnim učinkom, pod uvjetom da je usprkos manevru ubacivanja tog vozila u prometnu traku vozilo s ALKS-om na trenutačnoj brzini još uvijek bilo na barem minimalnoj udaljenosti na kojoj se smije voziti za tim drugim vozilom.

| 5.2.5.2. | Aktivirani sustav mora izbjeći sudar s vozilom koje se ubacuje u prometnu traku,






  (a) | ako vozilo koje se ubacuje zadržava svoju uzdužnu brzinu koja je manja od uzdužne brzine vozila s ALKS-om; i |
| --- | --- | --- |

5.2.5.2.

Aktivirani sustav mora izbjeći sudar s vozilom koje se ubacuje u prometnu traku,

(a)

ako vozilo koje se ubacuje zadržava svoju uzdužnu brzinu koja je manja od uzdužne brzine vozila s ALKS-om; i

| (b) | ako je bočno kretanje vozila koje se ubacuje bilo vidljivo tijekom barem 0,72 sekunde prije nego je dostignuta referentna točka za vrijeme do sudara pri ubacivanju u traku (TTCLaneIntrusion); |
| --- | --- |

(b)

ako je bočno kretanje vozila koje se ubacuje bilo vidljivo tijekom barem 0,72 sekunde prije nego je dostignuta referentna točka za vrijeme do sudara pri ubacivanju u traku (TTCLaneIntrusion);

TTCLaneIntrusion

| (c) | ako je udaljenost između prednjeg ruba vozila i stražnjeg ruba vozila koje se ubacuje u skladu s TTC-om izračunanim pomoću sljedeće jednadžbe:





  pri čemu je:







  Vrel | = | relativna brzina između vozila, pozitivna ako se vozilo kreće brže nego vozilo koje se ubacuje |
| --- | --- | --- | --- |
| TTCLaneIntrusion | = | vrijeme do sudara, kada vanjski rub gume na prednjem kotaču vozila koje se ubacuje koja je najbliža oznakama prometne trake prijeđe crtu udaljenu 0,3 m od vanjskog ruba vidljive oznake prometne trake u koju vozilo koje se ubacuje ulazi. |

(c)

ako je udaljenost između prednjeg ruba vozila i stražnjeg ruba vozila koje se ubacuje u skladu s TTC-om izračunanim pomoću sljedeće jednadžbe:

Image 15

pri čemu je:

Vrel

=

relativna brzina između vozila, pozitivna ako se vozilo kreće brže nego vozilo koje se ubacuje

TTCLaneIntrusion

=

vrijeme do sudara, kada vanjski rub gume na prednjem kotaču vozila koje se ubacuje koja je najbliža oznakama prometne trake prijeđe crtu udaljenu 0,3 m od vanjskog ruba vidljive oznake prometne trake u koju vozilo koje se ubacuje ulazi.

| 5.2.5.3. | Aktivirani sustav mora izbjeći sudar s vidljivim pješakom koji prelazi cestu ispred vozila.
  U situaciji kada vidljivi pješak prelazi cestu bočnom brzinom ne većom od 5 km/h, a predviđena točka udara nije odmaknuta više od 0,2 m u odnosu na uzdužnu središnju ravninu vozila, aktivirani ALKS mora izbjeći sudar pri svakoj brzini vozila do najveće radne brzine sustava. |
| --- | --- |

5.2.5.3.

Aktivirani sustav mora izbjeći sudar s vidljivim pješakom koji prelazi cestu ispred vozila.

U situaciji kada vidljivi pješak prelazi cestu bočnom brzinom ne većom od 5 km/h, a predviđena točka udara nije odmaknuta više od 0,2 m u odnosu na uzdužnu središnju ravninu vozila, aktivirani ALKS mora izbjeći sudar pri svakoj brzini vozila do najveće radne brzine sustava.

| 5.2.5.4. | Prihvaćeno je da se zahtjevi iz stavka 5.2.5. možda neće moći u potpunosti ispuniti u uvjetima koji se razlikuju od gore navedenih. Međutim, sustav ne smije deaktivirati ili nerazumno promijeniti strategiju upravljanja vozilom u tim drugim uvjetima. To se dokazuje u skladu s Prilogom 4. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.5.4.

Prihvaćeno je da se zahtjevi iz stavka 5.2.5. možda neće moći u potpunosti ispuniti u uvjetima koji se razlikuju od gore navedenih. Međutim, sustav ne smije deaktivirati ili nerazumno promijeniti strategiju upravljanja vozilom u tim drugim uvjetima. To se dokazuje u skladu s Prilogom 4. ovom Pravilniku.

| 5.3. | Hitni manevar (EM)
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5. |
| --- | --- |

5.3.

Hitni manevar (EM)

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.

| 5.3.1. | Hitni manevar se izvršava u slučaju neposredne opasnosti od sudara. |
| --- | --- |

5.3.1.

Hitni manevar se izvršava u slučaju neposredne opasnosti od sudara.

| 5.3.1.1. | Svaki zahtjev za uzdužno usporenje veće od 5,0 m/s2 sustava smatra se hitnim manevrom. |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Svaki zahtjev za uzdužno usporenje veće od 5,0 m/s2

| 5.3.2. | Taj manevar usporava vozilo s maksimalnim kočnim učinkom ako je potrebno i/ili može izvršiti automatski manevar izbjegavanja kada je to potrebno.
  Ako kvarovi utječu na kočne ili upravljačke sposobnosti sustava, manevar se obavlja imajući u vidu preostale sposobnosti.
  Tijekom manevra izbjegavanja vozilo s ALKS-om ne smije prijeći preko oznake prometne trake (vanjski rub prednje gume ne prelazi preko vanjskog ruba oznake prometne trake).
  Nakon manevra izbjegavanja vozilo se treba nastojati vratiti u stabilan položaj. |
| --- | --- |

5.3.2.

Taj manevar usporava vozilo s maksimalnim kočnim učinkom ako je potrebno i/ili može izvršiti automatski manevar izbjegavanja kada je to potrebno.

Ako kvarovi utječu na kočne ili upravljačke sposobnosti sustava, manevar se obavlja imajući u vidu preostale sposobnosti.

Tijekom manevra izbjegavanja vozilo s ALKS-om ne smije prijeći preko oznake prometne trake (vanjski rub prednje gume ne prelazi preko vanjskog ruba oznake prometne trake).

Nakon manevra izbjegavanja vozilo se treba nastojati vratiti u stabilan položaj.

| 5.3.3. | Hitni manevar ne smije se prekinuti, osim ako je neposredna opasnost od sudara prestala ili je vozač deaktivirao sustav. |
| --- | --- |

5.3.3.

Hitni manevar ne smije se prekinuti, osim ako je neposredna opasnost od sudara prestala ili je vozač deaktivirao sustav.

| 5.3.3.1. | Nakon što je hitni manevar završen sustav nastavlja raditi. |
| --- | --- |

5.3.3.1.

Nakon što je hitni manevar završen sustav nastavlja raditi.

| 5.3.3.2. | Ako je posljedica hitnog manevra zaustavljanje vozila, aktiviraju se sva četiri pokazivača smjera. Ako vozilo automatski nastavi vožnju, isključuju se četiri pokazivača smjera. |
| --- | --- |

5.3.3.2.

Ako je posljedica hitnog manevra zaustavljanje vozila, aktiviraju se sva četiri pokazivača smjera. Ako vozilo automatski nastavi vožnju, isključuju se četiri pokazivača smjera.

| 5.3.4. | Vozilo mora imati logički signal koji upozorava na kočenje u nuždi kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 13-H. |
| --- | --- |

5.3.4.

Vozilo mora imati logički signal koji upozorava na kočenje u nuždi kako je navedeno u Pravilniku UN-a br. 13-H.

| 5.4. | Zahtjev za predaju kontrole vozaču i rad sustava tijekom faze tranzicije
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. (posebno za uvjete koji nisu ispitani u skladu s Prilogom 5.) i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5. |
| --- | --- |

5.4.

Zahtjev za predaju kontrole vozaču i rad sustava tijekom faze tranzicije

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. (posebno za uvjete koji nisu ispitani u skladu s Prilogom 5.) i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.

| 5.4.1. | Aktivirani sustav mora prepoznati svaki situaciju u kojoj treba predati kontrolu vozaču.
  Vrste situacija u kojima vozilo vozaču šalje zahtjev za predaju kontrole vozaču navodi proizvođač vozila i uključuje ih u dokumentaciju iz Priloga 4. |
| --- | --- |

5.4.1.

Aktivirani sustav mora prepoznati svaki situaciju u kojoj treba predati kontrolu vozaču.

Vrste situacija u kojima vozilo vozaču šalje zahtjev za predaju kontrole vozaču navodi proizvođač vozila i uključuje ih u dokumentaciju iz Priloga 4.

| 5.4.2. | Pokretanje zahtjeva za predaju kontrole vozaču mora ostaviti dovoljno vremena za sigurnu tranziciju na ručnu vožnju. |
| --- | --- |

5.4.2.

Pokretanje zahtjeva za predaju kontrole vozaču mora ostaviti dovoljno vremena za sigurnu tranziciju na ručnu vožnju.

| 5.4.2.1. | U slučaju planiranog događaja koji sprječava da ALKS nastavi rad, zahtjev za predaju kontrole vozaču odašilje se dovoljno rano kako bi se osiguralo da se, ako vozač ne preuzme kontrolu, izvede manevar minimizacije rizika kojim se zaustavlja vozilo prije planiranog događaja. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

U slučaju planiranog događaja koji sprječava da ALKS nastavi rad, zahtjev za predaju kontrole vozaču odašilje se dovoljno rano kako bi se osiguralo da se, ako vozač ne preuzme kontrolu, izvede manevar minimizacije rizika kojim se zaustavlja vozilo prije planiranog događaja.

| 5.4.2.2. | U slučaju neplaniranog događaja zahtjev za predaju kontrole vozaču daje se nakon otkrivanja. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

U slučaju neplaniranog događaja zahtjev za predaju kontrole vozaču daje se nakon otkrivanja.

| 5.4.2.3. | U slučaju kvara koji utječe na rad sustava sustav, čim otkrije kvar, pokreće zahtjev za predaju kontrole vozaču. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

U slučaju kvara koji utječe na rad sustava sustav, čim otkrije kvar, pokreće zahtjev za predaju kontrole vozaču.

| 5.4.3. | Tijekom faze tranzicije sustav i dalje radi. Sustav može smanjiti brzinu vozila kako bi se jamčila sigurnost, ali ga ne zaustavlja, osim ako situacija to zahtijeva (npr. postoje vozila ili prepreke na putu vozila) ili u slučaju haptičkog upozorenja iz stavka 6.4.1. koje se aktivira pri brzinama manjima od 20 km/h. |
| --- | --- |

5.4.3.

Tijekom faze tranzicije sustav i dalje radi. Sustav može smanjiti brzinu vozila kako bi se jamčila sigurnost, ali ga ne zaustavlja, osim ako situacija to zahtijeva (npr. postoje vozila ili prepreke na putu vozila) ili u slučaju haptičkog upozorenja iz stavka 6.4.1. koje se aktivira pri brzinama manjima od 20 km/h.

| 5.4.3.1. | Nakon što se vozilo zaustavi, ono može ostati u tom stanju i u roku od 5 sekundi aktivira sva četiri pokazivača smjera. |
| --- | --- |

5.4.3.1.

Nakon što se vozilo zaustavi, ono može ostati u tom stanju i u roku od 5 sekundi aktivira sva četiri pokazivača smjera.

| 5.4.3.2. | Tijekom faze tranzicije zahtjev za predaju kontrole vozaču pojačava intenzitet najkasnije 4 sekunde nakon aktivacije zahtjeva za predaju kontrole vozaču. |
| --- | --- |

5.4.3.2.

Tijekom faze tranzicije zahtjev za predaju kontrole vozaču pojačava intenzitet najkasnije 4 sekunde nakon aktivacije zahtjeva za predaju kontrole vozaču.

| 5.4.4. | Zahtjev za predaju kontrole vozaču se isključuje nakon što se sustav deaktivira ili nakon što je započeo manevar za minimizaciju rizika. |
| --- | --- |

5.4.4.

Zahtjev za predaju kontrole vozaču se isključuje nakon što se sustav deaktivira ili nakon što je započeo manevar za minimizaciju rizika.

| 5.4.4.1. | Ako vozač ne odgovori na zahtjev za predaju kontrole vozaču deaktiviranjem sustava (kako je opisano u stavku 6.2.4. ili 6.2.5.), započinje manevar za minimizaciju rizika, i to najranije 10 sekundi nakon aktivacije zahtjeva za predaju kontrole vozaču. |
| --- | --- |

5.4.4.1.

Ako vozač ne odgovori na zahtjev za predaju kontrole vozaču deaktiviranjem sustava (kako je opisano u stavku 6.2.4. ili 6.2.5.), započinje manevar za minimizaciju rizika, i to najranije 10 sekundi nakon aktivacije zahtjeva za predaju kontrole vozaču.

| 5.4.4.1.1. | Neovisno o stavku 5.4.4.1., manevar za minimizaciju rizika može započeti odmah u slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila.
  U slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila ALKS možda više neće moći ispuniti zahtjeve iz ovog Pravilnika, ali mora nastojati omogućiti sigurnu predaju kontrole vozaču. |
| --- | --- |

5.4.4.1.1.

Neovisno o stavku 5.4.4.1., manevar za minimizaciju rizika može započeti odmah u slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila.

U slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila ALKS možda više neće moći ispuniti zahtjeve iz ovog Pravilnika, ali mora nastojati omogućiti sigurnu predaju kontrole vozaču.

| 5.4.4.1.2. | Proizvođač specificira koje vrste teških kvarova vozila i teških kvarova ALKS-a dovode do toga da ALKS odmah aktivira manevar minimizacije rizika. |
| --- | --- |

5.4.4.1.2.

Proizvođač specificira koje vrste teških kvarova vozila i teških kvarova ALKS-a dovode do toga da ALKS odmah aktivira manevar minimizacije rizika.

| 5.5. | Manevar za minimizaciju rizika (MRM)
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. (posebno za uvjete koji nisu ispitani u skladu s Prilogom 5.) i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5. |
| --- | --- |

5.5.

Manevar za minimizaciju rizika (MRM)

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. (posebno za uvjete koji nisu ispitani u skladu s Prilogom 5.) i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.

| 5.5.1. | Tijekom manevra za minimizaciju rizika vozilo usporava u svojoj traci, a ako oznake prometne trake nisu vidljive, vozilo ostaje na prikladnoj putanji uzimajući u obzir okolni promet i cestovnu infrastrukturu, nastojeći da se ne zahtijeva usporenje veće od 4 m/s2.
  Veće vrijednosti usporenja su dopuštene u vrlo kratkom trajanju, npr. da posluže kao haptičko upozorenje kako bi se privukla vozačeva pažnja ili u slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila.
  Uz to, istodobno s početkom manevra za minimizaciju rizika šalje se signal koji uključuje sva četiri pokazivača smjera. |
| --- | --- |

5.5.1.

Tijekom manevra za minimizaciju rizika vozilo usporava u svojoj traci, a ako oznake prometne trake nisu vidljive, vozilo ostaje na prikladnoj putanji uzimajući u obzir okolni promet i cestovnu infrastrukturu, nastojeći da se ne zahtijeva usporenje veće od 4 m/s2

Veće vrijednosti usporenja su dopuštene u vrlo kratkom trajanju, npr. da posluže kao haptičko upozorenje kako bi se privukla vozačeva pažnja ili u slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila.

Uz to, istodobno s početkom manevra za minimizaciju rizika šalje se signal koji uključuje sva četiri pokazivača smjera.

| 5.5.2. | Manevar za minimizaciju rizika zaustavlja vozilo, osim ako vozač deaktivira sustav tijekom tog manevra. |
| --- | --- |

5.5.2.

Manevar za minimizaciju rizika zaustavlja vozilo, osim ako vozač deaktivira sustav tijekom tog manevra.

| 5.5.3. | Manevar za minimizaciju rizika prekida se samo nakon što se sustav deaktivira ili nakon što sustav zaustavi vozilo. |
| --- | --- |

5.5.3.

Manevar za minimizaciju rizika prekida se samo nakon što se sustav deaktivira ili nakon što sustav zaustavi vozilo.

| 5.5.4. | Sustav se deaktivira na kraju svakog manevra za minimizaciju rizika.
  Sva četiri pokazivača smjera ostaju upaljeni, osim ako ih vozač ne isključi ručno, a vozilo se nakon zaustavljanja ne smije ponovno početi kretati ako se za to ručno ne izda nalog. |
| --- | --- |

5.5.4.

Sustav se deaktivira na kraju svakog manevra za minimizaciju rizika.

Sva četiri pokazivača smjera ostaju upaljeni, osim ako ih vozač ne isključi ručno, a vozilo se nakon zaustavljanja ne smije ponovno početi kretati ako se za to ručno ne izda nalog.

| 5.5.5. | Ponovno aktiviranje sustava nakon završetka manevra za minimizaciju rizika moguće je samo ako se motor ponovno pokrene. |
| --- | --- |

5.5.5.

Ponovno aktiviranje sustava nakon završetka manevra za minimizaciju rizika moguće je samo ako se motor ponovno pokrene.

6.   SUČELJE ČOVJEKA I STROJA/INFORMACIJE ZA RUKOVATELJA

| 6.1. | Sustav za otkrivanje raspoloživosti vozača
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5. |
| --- | --- |

6.1.

Sustav za otkrivanje raspoloživosti vozača

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.

| 6.1.1. | Sustav mora obuhvaćati sustav za otkrivanje raspoloživosti vozača.
  Sustav za otkrivanje raspoloživosti vozača utvrđuje je li vozač prisutan na vozačkom sjedalu, je li vozač vezan sigurnosnim pojasom i može li vozač preuzeti upravljanje vozilom. |
| --- | --- |

6.1.1.

Sustav mora obuhvaćati sustav za otkrivanje raspoloživosti vozača.

Sustav za otkrivanje raspoloživosti vozača utvrđuje je li vozač prisutan na vozačkom sjedalu, je li vozač vezan sigurnosnim pojasom i može li vozač preuzeti upravljanje vozilom.

| 6.1.2. | Prisutnost vozača
  Zahtjev za predaju kontrole vozaču pokreće se u skladu sa stavkom 5.4. ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:






  (a) | ako sustav otkrije da vozač ne sjedi na svom sjedištu tijekom više od jedne sekunde; ili |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

Prisutnost vozača

Zahtjev za predaju kontrole vozaču pokreće se u skladu sa stavkom 5.4. ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:

(a)

ako sustav otkrije da vozač ne sjedi na svom sjedištu tijekom više od jedne sekunde; ili

| (b) | ako vozač nije vezan sigurnosnim pojasom. |
| --- | --- |

(b)

ako vozač nije vezan sigurnosnim pojasom.

Umjesto zvučnog upozorenja zahtjeva za predaju kontrole vozaču može se primijeniti drugi stupanj upozorenja „podsjetnika za sigurnosni pojas” kako je definiran u Pravilniku UN-a br. 16.

| 6.1.3. | Raspoloživost vozača
  Sustav nadzire vozača te detektira je li vozač raspoloživ i u odgovarajućem položaju kako bi mogao reagirati na zahtjev za predaju kontrole vozaču.
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da je vozilo sposobno detektirati može li vozač preuzeti upravljanje vozilom. |
| --- | --- |

6.1.3.

Raspoloživost vozača

Sustav nadzire vozača te detektira je li vozač raspoloživ i u odgovarajućem položaju kako bi mogao reagirati na zahtjev za predaju kontrole vozaču.

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da je vozilo sposobno detektirati može li vozač preuzeti upravljanje vozilom.

| 6.1.3.1. | Kriteriji za procjenu raspoloživosti vozača
  Smatra se da vozač nije raspoloživ, osim ako je na temelju najmanje dva kriterija raspoloživosti (npr. upotreba komandi za ručno upravljanje vozilom, treptanje oka, zatvaranje oka, svjesni pokreti glave ili tijela) neovisno utvrđeno da je vozač bio raspoloživ tijekom posljednjih 30 sekundi.
  Sustav može u bilo kojem trenutku smatrati da vozač nije raspoloživ.
  Čim sustav utvrdi da vozač nije raspoloživ, ili ako se ne mogu pratiti barem dva kriterija raspoloživosti, sustav bez odgode emitira jasno upozorenje dok ne detektira odgovarajuće radnje vozača ili dok ne pokrene zahtjev za predaju kontrole vozaču. Ako takvo upozorenje traje najviše 15 sekundi, pokreće se zahtjev za predaju kontrole vozaču u skladu sa stavkom 5.4.
  Opravdanje za broj i kombinaciju kriterija raspoloživosti, posebno u smislu odgovarajućih vremenskih intervala, proizvođač navodi u dokumentaciji. Međutim, vremenski interval za bilo koji od kriterija raspoloživosti ne smije premašivati 30 sekundi. Proizvođač to mora dokazati i tehnička služba ocijeniti u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

6.1.3.1.

Kriteriji za procjenu raspoloživosti vozača

Smatra se da vozač nije raspoloživ, osim ako je na temelju najmanje dva kriterija raspoloživosti (npr. upotreba komandi za ručno upravljanje vozilom, treptanje oka, zatvaranje oka, svjesni pokreti glave ili tijela) neovisno utvrđeno da je vozač bio raspoloživ tijekom posljednjih 30 sekundi.

Sustav može u bilo kojem trenutku smatrati da vozač nije raspoloživ.

Čim sustav utvrdi da vozač nije raspoloživ, ili ako se ne mogu pratiti barem dva kriterija raspoloživosti, sustav bez odgode emitira jasno upozorenje dok ne detektira odgovarajuće radnje vozača ili dok ne pokrene zahtjev za predaju kontrole vozaču. Ako takvo upozorenje traje najviše 15 sekundi, pokreće se zahtjev za predaju kontrole vozaču u skladu sa stavkom 5.4.

Opravdanje za broj i kombinaciju kriterija raspoloživosti, posebno u smislu odgovarajućih vremenskih intervala, proizvođač navodi u dokumentaciji. Međutim, vremenski interval za bilo koji od kriterija raspoloživosti ne smije premašivati 30 sekundi. Proizvođač to mora dokazati i tehnička služba ocijeniti u skladu s Prilogom 4.

Image 16

| 6.1.4. | „Aktivnosti koje nisu vožnja” na ugrađenim zaslonima koje su dostupne nakon aktivacije ALKS-a automatski se isključuju: i. čim sustav izda zahtjev za predaju kontrole vozaču, ili ii. čim se sustav isključi, što god od to dvoje nastupi prije. |
| --- | --- |

6.1.4.

„Aktivnosti koje nisu vožnja

| 6.2. | Aktivacija, deaktivacija i intervencije vozača
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5. |
| --- | --- |

6.2.

Aktivacija, deaktivacija i intervencije vozača

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.

| 6.2.1. | Vozilo mora biti opremljeno namjenskim sredstvima koja omogućuju da vozač aktivira (aktivno stanje) i deaktivira (isključeno stanje) sustav. Dok je ALKS aktivan, komanda za deaktivaciju ALKS-a mora biti stalno vidljiva vozaču. |
| --- | --- |

6.2.1.

Vozilo mora biti opremljeno namjenskim sredstvima koja omogućuju da vozač aktivira (aktivno stanje) i deaktivira (isključeno stanje) sustav. Dok je ALKS aktivan, komanda za deaktivaciju ALKS-a mora biti stalno vidljiva vozaču.

| 6.2.2. | Zadano stanje tog sustava na početku svakog novog ciklusa pokretanja/rada motora mora biti „isključeno”.
  Taj se zahtjev ne primjenjuje ako se novi ciklus pokretanja/rada motora izvodi automatski, npr. rad sustava stop/start. |
| --- | --- |

6.2.2.

Zadano stanje tog sustava na početku svakog novog ciklusa pokretanja/rada motora mora biti „isključeno”.

Taj se zahtjev ne primjenjuje ako se novi ciklus pokretanja/rada motora izvodi automatski, npr. rad sustava stop/start.

| 6.2.3. | Sustav postaje aktivan samo ako ga je namjerno aktivirao vozač dok su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:






  (a) | vozač sjedi na vozačkom sjedalu i vozačev sigurnosni pojas je privezan u skladu sa stavcima 6.1.1. i 6.1.2.; |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

Sustav postaje aktivan samo ako ga je namjerno aktivirao vozač dok su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

(a)

vozač sjedi na vozačkom sjedalu i vozačev sigurnosni pojas je privezan u skladu sa stavcima 6.1.1. i 6.1.2.;

| (b) | vozač je raspoloživ da preuzme kontrolu nad aktivnosti dinamičke vožnje u skladu sa stavkom 6.1.3.; |
| --- | --- |

(b)

vozač je raspoloživ da preuzme kontrolu nad aktivnosti dinamičke vožnje u skladu sa stavkom 6.1.3.;

| (c) | nema kvara koji utječe na siguran rad ili na funkcionalnost ALKS-a; |
| --- | --- |

(c)

nema kvara koji utječe na siguran rad ili na funkcionalnost ALKS-a;

| (d) | DSSAD funkcionira; |
| --- | --- |

(d)

DSSAD funkcionira;

| (e) | uvjeti okruženja i infrastrukture su takvi da je rad moguć; |
| --- | --- |

(e)

uvjeti okruženja i infrastrukture su takvi da je rad moguć;

| (f) | samoprovjera sustava je pozitivno potvrđena; i |
| --- | --- |

(f)

samoprovjera sustava je pozitivno potvrđena; i

| (g) | vozilo je na cesti na kojoj je zabranjeno kretanje pješacima i biciklistima te koje su projektirane tako da je na njima fizički odvojen promet u suprotnim smjerovima. |
| --- | --- |

(g)

vozilo je na cesti na kojoj je zabranjeno kretanje pješacima i biciklistima te koje su projektirane tako da je na njima fizički odvojen promet u suprotnim smjerovima.

Ako bilo koji od prethodno navedenih uvjeta nije ispunjen, sustav odmah pokreće zahtjev za predaju kontrole vozaču, osim ako je u ovom Pravilniku drukčije navedeno.

| 6.2.4. | Mora biti moguće ručno deaktivirati (staviti u stanje isključeno) sustav svjesnom radnjom vozača korištenjem iste komande koja se upotrebljava za aktiviranje sustava, kako je navedeno u stavku 6.2.1.
  Sredstva za deaktiviranje moraju imati zaštitu za slučaj nenamjenog ručnog deaktiviranja, na primjer tako što se zahtijeva jedna radnja koja traje određeno vrijeme ili dvostruko pritiskanje komande ili istovremeno zadavanje dva odvojena naloga.
  Uz to, mora se osigurati da vozač kontrolira bočno kretanje vozila u trenutku deaktivacije, npr. smještanjem deaktivacijske komande na upravljač ili provjerom da vozač drži upravljač. |
| --- | --- |

6.2.4.

Mora biti moguće ručno deaktivirati (staviti u stanje isključeno) sustav svjesnom radnjom vozača korištenjem iste komande koja se upotrebljava za aktiviranje sustava, kako je navedeno u stavku 6.2.1.

Sredstva za deaktiviranje moraju imati zaštitu za slučaj nenamjenog ručnog deaktiviranja, na primjer tako što se zahtijeva jedna radnja koja traje određeno vrijeme ili dvostruko pritiskanje komande ili istovremeno zadavanje dva odvojena naloga.

Uz to, mora se osigurati da vozač kontrolira bočno kretanje vozila u trenutku deaktivacije, npr. smještanjem deaktivacijske komande na upravljač ili provjerom da vozač drži upravljač.

| 6.2.5. | Uz uvjete iz stavka 6.2.4. sustav se ne smije deaktivirati bilo kojom radnjom vozača osim onih koje su opisane dalje u tekstu u stavcima od 6.2.5.1. do 6.2.5.4. |
| --- | --- |

6.2.5.

Uz uvjete iz stavka 6.2.4. sustav se ne smije deaktivirati bilo kojom radnjom vozača osim onih koje su opisane dalje u tekstu u stavcima od 6.2.5.1. do 6.2.5.4.

| 6.2.5.1. | Deaktivacija komandama za upravljanje vozila
  Sustav se deaktivira kad se ispuni barem jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | vozač pokretima upravljača premosti naloge sustava, a sustav ne zanemari te naloge, kako je navedeno u stavku 6.3.; ili |
| --- | --- | --- |

6.2.5.1.

Deaktivacija komandama za upravljanje vozila

Sustav se deaktivira kad se ispuni barem jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

vozač pokretima upravljača premosti naloge sustava, a sustav ne zanemari te naloge, kako je navedeno u stavku 6.3.; ili

| (b) | vozač drži upravljač i premosti naloge sustava kočenjem ili ubrzavanjem, kako je navedeno u stavku 6.3.1. |
| --- | --- |

(b)

vozač drži upravljač i premosti naloge sustava kočenjem ili ubrzavanjem, kako je navedeno u stavku 6.3.1.

| 6.2.5.2. | Deaktivacija tijekom zahtjeva za predaju kontrole vozaču ili manevra za minimizaciju rizika
  U slučaju da je zahtjev za predaju kontrole vozaču ili manevar za minimizaciju rizika u tijeku, sustav se deaktivira samo:






  (a) | kako je određeno u stavku 6.2.5.1. ili |
| --- | --- | --- |

6.2.5.2.

Deaktivacija tijekom zahtjeva za predaju kontrole vozaču ili manevra za minimizaciju rizika

U slučaju da je zahtjev za predaju kontrole vozaču ili manevar za minimizaciju rizika u tijeku, sustav se deaktivira samo:

(a)

kako je određeno u stavku 6.2.5.1. ili

| (b) | nakon što sustav otkrije da je vozač preuzeo kontrolu nad upravljačem kao odgovor na zahtjev za predaju kontrole vozaču ili manevar za minimizaciju rizika, pod uvjetom da je sustav potvrdio da vozač pozorno prati situaciju kako je definirano u stavku 6.3.1.1. |
| --- | --- |

(b)

nakon što sustav otkrije da je vozač preuzeo kontrolu nad upravljačem kao odgovor na zahtjev za predaju kontrole vozaču ili manevar za minimizaciju rizika, pod uvjetom da je sustav potvrdio da vozač pozorno prati situaciju kako je definirano u stavku 6.3.1.1.

| 6.2.5.3. | Deaktivacija tijekom hitnog manevra koji je u tijeku
  U slučaju hitnog manevra koji je u tijeku deaktivacija sustava može biti odgođena dok ne prođe neposredna opasnost od sudara. |
| --- | --- |

6.2.5.3.

Deaktivacija tijekom hitnog manevra koji je u tijeku

U slučaju hitnog manevra koji je u tijeku deaktivacija sustava može biti odgođena dok ne prođe neposredna opasnost od sudara.

| 6.2.5.4. | Deaktivacija u slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila
  U slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila ALKS može primijeniti različite strategije deaktivacije.
  Proizvođač je dužan navesti te strategije, čiju djelotvornost s obzirom na siguran prijenos kontrole sa sustava na ljudskog vozača tehnička služba ocjenjuje u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

6.2.5.4.

Deaktivacija u slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila

U slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila ALKS može primijeniti različite strategije deaktivacije.

Proizvođač je dužan navesti te strategije, čiju djelotvornost s obzirom na siguran prijenos kontrole sa sustava na ljudskog vozača tehnička služba ocjenjuje u skladu s Prilogom 4.

| 6.2.6. | Nakon deaktivacije sustava ne smije biti automatskog prelaska na bilo koju funkciju koja vrši kontinuirano uzdužno i/ili bočno kretanje vozila (npr. ACSF ili funkcija kategorije B1).
  Nakon deaktivacije sustava, funkcija korektivnog upravljanja (CSF) može biti aktivna s ciljem da navikne vozača da obavlja zadatak lateralne kontrole tako što postupno smanjuje lateralnu potporu.
  Neovisno o prethodna dva stavka, svi drugi sigurnosni sustavi koji pružaju potporu uzdužnoj ili lateralnoj kontroli u situacijama neposredne opasnosti od sudara (npr. napredni sustav za kočenje u nuždi (AEBS), elektronički sustav za nadzor stabilnosti (ESC), sustav za pomoć pri kočenju (BAS) ili funkcija upravljanja u slučaju nužde (ESF)) ne smiju se deaktivirati u slučaju deaktivacije ALKS-a. |
| --- | --- |

6.2.6.

Nakon deaktivacije sustava ne smije biti automatskog prelaska na bilo koju funkciju koja vrši kontinuirano uzdužno i/ili bočno kretanje vozila (npr. ACSF ili funkcija kategorije B1).

Nakon deaktivacije sustava, funkcija korektivnog upravljanja (CSF) može biti aktivna s ciljem da navikne vozača da obavlja zadatak lateralne kontrole tako što postupno smanjuje lateralnu potporu.

Neovisno o prethodna dva stavka, svi drugi sigurnosni sustavi koji pružaju potporu uzdužnoj ili lateralnoj kontroli u situacijama neposredne opasnosti od sudara (npr. napredni sustav za kočenje u nuždi (AEBS), elektronički sustav za nadzor stabilnosti (ESC), sustav za pomoć pri kočenju (BAS) ili funkcija upravljanja u slučaju nužde (ESF)) ne smiju se deaktivirati u slučaju deaktivacije ALKS-a.

| 6.2.7. | Vozač mora biti upozoren na svaku deaktivaciju u skladu sa stavkom 6.4.2.3. |
| --- | --- |

6.2.7.

Vozač mora biti upozoren na svaku deaktivaciju u skladu sa stavkom 6.4.2.3.

| 6.3. | Premošćivanje naloga sustava |
| --- | --- |

6.3.

Premošćivanje naloga sustava

| 6.3.1. | Vozačevo rukovanje komandom upravljača premošćuje funkciju uzdužne kontrole sustava kada je vozačev nalog veći od praga koji je predviđen kako bi se izbjeglo nenamjerno poništavanje.
  Taj prag, koji se sastoji od određene sile i njezinog trajanja, ovisi o parametrima koji, među ostalim, obuhvaćaju kriterije za pozornost vozača koji se provjeravaju tijekom njegove intervencije kako je definirana u stavku 6.3.1.1.
  Ti pragovi i opravdanja za njihovo variranje moraju se objasniti tehničkoj službi pri ocjenjivanju iz Priloga 4. |
| --- | --- |

6.3.1.

Vozačevo rukovanje komandom upravljača premošćuje funkciju uzdužne kontrole sustava kada je vozačev nalog veći od praga koji je predviđen kako bi se izbjeglo nenamjerno poništavanje.

Taj prag, koji se sastoji od određene sile i njezinog trajanja, ovisi o parametrima koji, među ostalim, obuhvaćaju kriterije za pozornost vozača koji se provjeravaju tijekom njegove intervencije kako je definirana u stavku 6.3.1.1.

Ti pragovi i opravdanja za njihovo variranje moraju se objasniti tehničkoj službi pri ocjenjivanju iz Priloga 4.

| 6.3.1.1. | Pozornost vozača
  Sustav detektira prati li vozač pozorno situaciju. Smatra se da vozač pozorno prati situaciju ako je ispunjen barem jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | potvrđeno je da vozač uglavnom gleda na cestu ispred sebe; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.1.

Pozornost vozača

Sustav detektira prati li vozač pozorno situaciju. Smatra se da vozač pozorno prati situaciju ako je ispunjen barem jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

potvrđeno je da vozač uglavnom gleda na cestu ispred sebe;

| (b) | potvrđeno je da vozač gleda u retrovizore; ili |
| --- | --- |

(b)

potvrđeno je da vozač gleda u retrovizore; ili

| (c) | potvrđeno je da su pokreti glave vozača uglavnom usmjereni na upravljanje vozilom. |
| --- | --- |

(c)

potvrđeno je da su pokreti glave vozača uglavnom usmjereni na upravljanje vozilom.

Proizvođač navodi specifikacije za potvrđivanje da su ispunjeni navedeni ili ekvivalentni kriteriji sigurnosti te ih potvrđuje dokaznom dokumentacijom. Proizvođač to mora dokazati i tehnička služba ocijeniti u skladu s Prilogom 4.

| 6.3.2. | Vozačev nalog na komandi za kočenje zbog kojeg je usporenje veće od usporenja koje je naložio sustav ili zbog kojeg bilo koji kočni sustav drži vozilo u stanju mirovanja premošćuje funkciju uzdužne kontrole sustava. |
| --- | --- |

6.3.2.

Vozačev nalog na komandi za kočenje zbog kojeg je usporenje veće od usporenja koje je naložio sustav ili zbog kojeg bilo koji kočni sustav drži vozilo u stanju mirovanja premošćuje funkciju uzdužne kontrole sustava.

| 6.3.3. | Vozačev nalog na komandi za ubrzavanje može premostiti funkciju uzdužne kontrole sustava. Međutim, zbog takvog naloga sustav ne smije prestati ispunjavati uvjete propisane ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

6.3.3.

Vozačev nalog na komandi za ubrzavanje može premostiti funkciju uzdužne kontrole sustava. Međutim, zbog takvog naloga sustav ne smije prestati ispunjavati uvjete propisane ovim Pravilnikom.

| 6.3.4. | Svaki vozačev nalog na komandi za ubrzavanje ili kočenje odmah rezultira pokretanjem zahtjeva za predaju kontrole vozaču kako je naveden u stavku 5.4. ako taj nalog premašuje razuman prag koji je predviđen kako bi se izbjeglo nenamjerno aktiviranje komande. |
| --- | --- |

6.3.4.

Svaki vozačev nalog na komandi za ubrzavanje ili kočenje odmah rezultira pokretanjem zahtjeva za predaju kontrole vozaču kako je naveden u stavku 5.4. ako taj nalog premašuje razuman prag koji je predviđen kako bi se izbjeglo nenamjerno aktiviranje komande.

| 6.3.5. | Neovisno o odredbama iz stavaka od 6.3.1. do 6.3.3., sustav može smanjiti ili poništiti nalog vozača na bilo kojoj komandi ako je sustav detektirao da bi zbog tog naloga postojala neposredna opasnost od sudara. |
| --- | --- |

6.3.5.

Neovisno o odredbama iz stavaka od 6.3.1. do 6.3.3., sustav može smanjiti ili poništiti nalog vozača na bilo kojoj komandi ako je sustav detektirao da bi zbog tog naloga postojala neposredna opasnost od sudara.

| 6.3.6. | U slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila ALKS može primijeniti različite strategije za premošćivanje naloga sustava. Te različite strategije proizvođač mora navesti, a njihovu djelotvornost ocjenjuje tehnička služba kako bi se zajamčio siguran prijenos kontrole sa sustava na ljudskog vozača. |
| --- | --- |

6.3.6.

U slučaju teškog kvara ALKS-a ili teškog kvara vozila ALKS može primijeniti različite strategije za premošćivanje naloga sustava. Te različite strategije proizvođač mora navesti, a njihovu djelotvornost ocjenjuje tehnička služba kako bi se zajamčio siguran prijenos kontrole sa sustava na ljudskog vozača.

| 6.3.7. | Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su ispunjene odredbe stavka 6.3. i njegovih podstavaka tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. |
| --- | --- |

6.3.7.

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su ispunjene odredbe stavka 6.3. i njegovih podstavaka tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4.

| 6.4. | Informiranje vozača |
| --- | --- |

6.4.

Informiranje vozača

| 6.4.1. | Sustav vozaču mora pokazivati sljedeće:






  (a) | status sustava kako je definirano u stavku 6.4.2. |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

Sustav vozaču mora pokazivati sljedeće:

(a)

status sustava kako je definirano u stavku 6.4.2.

| (b) | sve kvarove koji utječu na rad sustava, i to barem vizualnim signalom, osim ako je sustav deaktiviran (isključeno stanje), |
| --- | --- |

(b)

sve kvarove koji utječu na rad sustava, i to barem vizualnim signalom, osim ako je sustav deaktiviran (isključeno stanje),

| (c) | zahtjev za predaju kontrole vozaču, i to barem vizualnim signalom, a uz to zvučnim i/ili haptičkim signalom upozorenja.
  Najkasnije 4 sekunde nakon aktiviranja zahtjeva za predaju kontrole vozaču zahtjev za predaju kontrole vozaču mora:






  i. | sadržavati neprekidno ili periodično haptičko upozorenje, osim ako je vozilo u stanju mirovanja; i |
| --- | --- | --- |

(c)

zahtjev za predaju kontrole vozaču, i to barem vizualnim signalom, a uz to zvučnim i/ili haptičkim signalom upozorenja.

Najkasnije 4 sekunde nakon aktiviranja zahtjeva za predaju kontrole vozaču zahtjev za predaju kontrole vozaču mora:

i.

sadržavati neprekidno ili periodično haptičko upozorenje, osim ako je vozilo u stanju mirovanja; i

| ii. | pojačati intenzitet i ostati pojačanog intenziteta do kraja zahtjeva za predaju kontrole vozaču; |
| --- | --- |

ii.

pojačati intenzitet i ostati pojačanog intenziteta do kraja zahtjeva za predaju kontrole vozaču;

| (d) | manevar za minimizaciju rizika barem vizualnim signalom, a uz to zvučnim i/ili haptičkim signalom upozorenja, i |
| --- | --- |

(d)

manevar za minimizaciju rizika barem vizualnim signalom, a uz to zvučnim i/ili haptičkim signalom upozorenja, i

| (e) | hitni manevar vizualnim signalom. |
| --- | --- |

(e)

hitni manevar vizualnim signalom.

Prethodno navedeni vizualni signali moraju biti primjereni po veličini i kontrastu. Prethodno navedeni zvučni signali moraju biti glasni i jasni.

| 6.4.2. | Status sustava |
| --- | --- |

6.4.2.

Status sustava

| 6.4.2.1. | Pokazatelj nedostupnosti sustava
  U slučaju da se nakon namjernog naloga vozača sustav zbog neraspoloživosti ne aktivira, to se mora vozaču prikazati barem vizualno. |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Pokazatelj nedostupnosti sustava

U slučaju da se nakon namjernog naloga vozača sustav zbog neraspoloživosti ne aktivira, to se mora vozaču prikazati barem vizualno.

| 6.4.2.2. | Prikaz statusa sustava kad je sustav aktiviran
  Nakon aktivacije status sustava (aktivno stanje) mora biti prikazan vozaču posebnim vizualnim signalom.
  Taj vizualni signal mora sadržavati nedvojben pokazatelj koji uključuje:






  (a) | sliku volana ili vozila s dodatnim slovom „A” ili riječju „AUTO”, ili standardizirane simbole u skladu s Pravilnikom UN-a br. 121; i |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2.

Prikaz statusa sustava kad je sustav aktiviran

Nakon aktivacije status sustava (aktivno stanje) mora biti prikazan vozaču posebnim vizualnim signalom.

Taj vizualni signal mora sadržavati nedvojben pokazatelj koji uključuje:

(a)

sliku volana ili vozila s dodatnim slovom „A” ili riječju „AUTO”, ili standardizirane simbole u skladu s Pravilnikom UN-a br. 121; i

| (b) | lako primjetni pokazatelj u perifernom vidnom polju koji se nalazi blizu vozačevog izravnog vidnog polja kada on gleda u prostor ispred vozila, tj. uočljiv pokazatelj na ploči s instrumentima ili na upravljaču koji zaklanja vanjski rub vidnog polja, okrenut prema vozaču. |
| --- | --- |

(b)

lako primjetni pokazatelj u perifernom vidnom polju koji se nalazi blizu vozačevog izravnog vidnog polja kada on gleda u prostor ispred vozila, tj. uočljiv pokazatelj na ploči s instrumentima ili na upravljaču koji zaklanja vanjski rub vidnog polja, okrenut prema vozaču.

Vizualni signal pokazuje aktivno stanje sustava dok se sustav ne deaktivira (isključeno stanje).

Optički signal mora biti stalan dok sustav radi uobičajeno, a kada se pokrene zahtjev za predaju kontrole vozaču barem pokazatelj iz točke (b) mora promijeniti karakteristiku, npr. postati trepćući signal ili promijeniti boju.

Kada se primjenjuje trepćući signal, frekvencija treptanja mora biti niska kako bi se izbjeglo bespotrebno uzbunjivanje vozača.

Tijekom faza tranzicije i manevra za minimizaciju rizika pokazatelj iz točke (a) može se zamijeniti uputom da se preuzme ručna kontrola u skladu sa stavkom 6.4.3.

| 6.4.2.3. | Prikaz statusa sustava kad je sustav deaktiviran
  Nakon deaktivacije sustava, kada se status sustava promijeni iz aktivnog stanja u isključeno stanje, to se mora pokazivati vozaču barem vizualnim signalom upozorenja. Taj vizualni signal sastoji se od neprikazivanja vizualnog signala za aktivno stanje ili od neprikazivanja upute da se preuzme ručna kontrola.
  Uz to, mora se oglasiti zvučni signal upozorenja, osim ako je sustav deaktiviran nakon zahtjeva za predaju kontrole vozaču koji je sadržavao zvučni signal. |
| --- | --- |

6.4.2.3.

Prikaz statusa sustava kad je sustav deaktiviran

Nakon deaktivacije sustava, kada se status sustava promijeni iz aktivnog stanja u isključeno stanje, to se mora pokazivati vozaču barem vizualnim signalom upozorenja. Taj vizualni signal sastoji se od neprikazivanja vizualnog signala za aktivno stanje ili od neprikazivanja upute da se preuzme ručna kontrola.

Uz to, mora se oglasiti zvučni signal upozorenja, osim ako je sustav deaktiviran nakon zahtjeva za predaju kontrole vozaču koji je sadržavao zvučni signal.

| 6.4.3. | Faza tranzicije i manevar za minimizaciju rizika
  Tijekom faza tranzicije i manevra za minimizaciju rizika sustav sugerira vozaču na intuitivan i nedvojben način da preuzme ručnu kontrolu nad vozilom. Ta se sugestija sastoji od, među ostalim, slikovne obavijesti s rukama i volanom te može biti popraćena dodatnim tekstualnim objašnjenjem ili simbolima upozoravanja, kako je prikazano na primjeru u nastavku. |
| --- | --- |

6.4.3.

Faza tranzicije i manevar za minimizaciju rizika

Tijekom faza tranzicije i manevra za minimizaciju rizika sustav sugerira vozaču na intuitivan i nedvojben način da preuzme ručnu kontrolu nad vozilom. Ta se sugestija sastoji od, među ostalim, slikovne obavijesti s rukama i volanom te može biti popraćena dodatnim tekstualnim objašnjenjem ili simbolima upozoravanja, kako je prikazano na primjeru u nastavku.

Image 17

| 6.4.3.2. | Kada započne manevar za minimizaciju rizika, signal mijenja karakteristiku kako bi se naglasila hitnost vozačeve reakcije, npr. treptanjem crvenog volana i pomicanjem ruku prikazanih na simbolu. |
| --- | --- |

6.4.3.2.

Kada započne manevar za minimizaciju rizika, signal mijenja karakteristiku kako bi se naglasila hitnost vozačeve reakcije, npr. treptanjem crvenog volana i pomicanjem ruku prikazanih na simbolu.

| 6.4.4. | Umjesto navedenog u gornjim primjerima, vizualni signali mogu biti i drugačiji ako su odgovarajući i jednako primjetni. Proizvođač to mora dokazati i potkrijepiti dokaznom dokumentacijom. Tehnička služba to ocjenjuje u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

6.4.4.

Umjesto navedenog u gornjim primjerima, vizualni signali mogu biti i drugačiji ako su odgovarajući i jednako primjetni. Proizvođač to mora dokazati i potkrijepiti dokaznom dokumentacijom. Tehnička služba to ocjenjuje u skladu s Prilogom 4.

| 6.4.5. | Prioriteti upozorenja ALKS-a
  Upozorenja ALKS-a tijekom faze tranzicije, manevra minimizacije rizika ili hitnog manevra mogu imati prioritet nad drugim upozorenjima u vozilu.
  Rang prioriteta različitih zvučnih i vizualnih upozorenja tijekom rada ALKS-a proizvođač prijavljuje tehničkoj službi tijekom homologacije tipa. |
| --- | --- |

6.4.5.

Prioriteti upozorenja ALKS-a

Upozorenja ALKS-a tijekom faze tranzicije, manevra minimizacije rizika ili hitnog manevra mogu imati prioritet nad drugim upozorenjima u vozilu.

Rang prioriteta različitih zvučnih i vizualnih upozorenja tijekom rada ALKS-a proizvođač prijavljuje tehničkoj službi tijekom homologacije tipa.

7.   OTKRIVANJE OBJEKATA I DOGAĐAJA TE REAKCIJA (OEDR)

| 7.1. | Zahtjevi za senzore
  Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.
  Vozilo s ALKS-om mora biti opremljeno senzorskim sustavom koji može barem utvrditi okruženje oko vozila (npr. geometrija ceste ispred vozila, oznake prometne trake) i prometnu dinamiku:






  (a) | po cijeloj širini svoje prometne trake, cijeloj širini susjedne prometne trake slijeva i susjedne prometne trake zdesna, do granice dometa detekcije ispred vozila; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Zahtjevi za senzore

Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su odredbe ovog stavka ispunjene tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4. i u skladu s relevantnim ispitivanjima iz Priloga 5.

Vozilo s ALKS-om mora biti opremljeno senzorskim sustavom koji može barem utvrditi okruženje oko vozila (npr. geometrija ceste ispred vozila, oznake prometne trake) i prometnu dinamiku:

(a)

po cijeloj širini svoje prometne trake, cijeloj širini susjedne prometne trake slijeva i susjedne prometne trake zdesna, do granice dometa detekcije ispred vozila;

| (b) | uzduž cijelog vozila i do granice dometa detekcije od bokova vozila. |
| --- | --- |

(b)

uzduž cijelog vozila i do granice dometa detekcije od bokova vozila.

Zahtjevima iz ovog stavka ne dovode se u pitanje drugi zahtjevi iz ovog Pravilnika, posebno stavka 5.1.1.

| 7.1.1. | Domet detekcije ispred vozila
  Proizvođač navodi domet detekcije ispred vozila, mjereno od krajnje prednje točke vozila. Ta deklarirana vrijednost mora biti najmanje 46 metara.
  Tehnička služba provjerava da je udaljenost na kojoj senzorski sustav vozila otkriva sudionika u prometu tijekom relevantnog testa iz Priloga 5. barem jednaka deklariranoj vrijednosti. |
| --- | --- |

7.1.1.

Domet detekcije ispred vozila

Proizvođač navodi domet detekcije ispred vozila, mjereno od krajnje prednje točke vozila. Ta deklarirana vrijednost mora biti najmanje 46 metara.

Tehnička služba provjerava da je udaljenost na kojoj senzorski sustav vozila otkriva sudionika u prometu tijekom relevantnog testa iz Priloga 5. barem jednaka deklariranoj vrijednosti.

| 7.1.2. | Domet detekcije od bokova vozila
  Proizvođač navodi domet detekcije od bokova vozila. Ta deklarirana vrijednost mora biti dovoljna da obuhvati cijelu širinu susjedne prometne trake slijeva i susjedne prometne trake zdesna od vozila.
  Tehnička služba provjerava da senzorski sustav otkriva druga vozila tijekom relevantnog testa iz Priloga 5. To područje otkrivanja ne smije biti manje od deklariranog. |
| --- | --- |

7.1.2.

Domet detekcije od bokova vozila

Proizvođač navodi domet detekcije od bokova vozila. Ta deklarirana vrijednost mora biti dovoljna da obuhvati cijelu širinu susjedne prometne trake slijeva i susjedne prometne trake zdesna od vozila.

Tehnička služba provjerava da senzorski sustav otkriva druga vozila tijekom relevantnog testa iz Priloga 5. To područje otkrivanja ne smije biti manje od deklariranog.

| 7.1.3. | ALKS primjenjuje razne strategije za otkrivanje uvjeta okruženja koji smanjuju domet detekcije i za prilagođavanje tim uvjetima, npr. sprječavanje aktivacije sustava, deaktiviranje sustava i davanje kontrole vozaču, smanjivanje brzine kad je vidljivost premala. Proizvođač navodi te strategije, koje se zatim ocjenjuju u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

7.1.3.

ALKS primjenjuje razne strategije za otkrivanje uvjeta okruženja koji smanjuju domet detekcije i za prilagođavanje tim uvjetima, npr. sprječavanje aktivacije sustava, deaktiviranje sustava i davanje kontrole vozaču, smanjivanje brzine kad je vidljivost premala. Proizvođač navodi te strategije, koje se zatim ocjenjuju u skladu s Prilogom 4.

| 7.1.4. | Proizvođač vozila mora pružiti dokaze da učinci habanja i starenja ne smanjuju sposobnosti senzorskog sustava ispod minimalnih zahtijevanih vrijednosti iz stavka 7.1. tijekom životnog vijeka sustava/vozila. |
| --- | --- |

7.1.4.

Proizvođač vozila mora pružiti dokaze da učinci habanja i starenja ne smanjuju sposobnosti senzorskog sustava ispod minimalnih zahtijevanih vrijednosti iz stavka 7.1. tijekom životnog vijeka sustava/vozila.

| 7.1.5. | Ispunjavanje odredaba iz stavka 7.1. i njegovih podstavaka dokazuje se tehničkoj službi i ispituje u skladu s relevantnim testovima iz Priloga 5. |
| --- | --- |

7.1.5.

Ispunjavanje odredaba iz stavka 7.1. i njegovih podstavaka dokazuje se tehničkoj službi i ispituje u skladu s relevantnim testovima iz Priloga 5.

| 7.1.6. | Jedna neispravnost percepcije, bez kvara, ne smije uzrokovati opasan događaj. Proizvođač vozila opisuje primijenjene strategije, a njihova sigurnost dokazuje se tehničkoj službi u skladu s Prilogom 4. |
| --- | --- |

7.1.6.

Jedna neispravnost percepcije, bez kvara, ne smije uzrokovati opasan događaj. Proizvođač vozila opisuje primijenjene strategije, a njihova sigurnost dokazuje se tehničkoj službi u skladu s Prilogom 4.

8.   SUSTAV ZA POHRANU PODATAKA ZA AUTOMATIZIRANU VOŽNJU

| 8.1. | Svako vozilo opremljeno ALKS-om (sustavom) mora imati DSSAD koji ispunjava sljedeće zahtjeve. Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su ispunjene odredbe stavka 8. tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4.
  Ovim se Pravilnikom ne dovodi u pitanje nacionalno i regionalno zakonodavstvo kojim se uređuju pristup podacima, privatnost i zaštita podataka. |
| --- | --- |

8.1.

Svako vozilo opremljeno ALKS-om (sustavom) mora imati DSSAD koji ispunjava sljedeće zahtjeve. Proizvođač mora tehničkoj službi dokazati da su ispunjene odredbe stavka 8. tijekom inspekcije sigurnosnog pristupa kao dio ocjenjivanja iz Priloga 4.

Ovim se Pravilnikom ne dovodi u pitanje nacionalno i regionalno zakonodavstvo kojim se uređuju pristup podacima, privatnost i zaštita podataka.

| 8.2. | Zabilježeni događaji |
| --- | --- |

8.2.

Zabilježeni događaji

| 8.2.1. | Od aktivacije sustava svako vozilo opremljeno DSSAD-om mora bilježiti sve instance barem sljedećih događaja:






  (a) | aktivaciju sustava |
| --- | --- | --- |

8.2.1.

Od aktivacije sustava svako vozilo opremljeno DSSAD-om mora bilježiti sve instance barem sljedećih događaja:

(a)

aktivaciju sustava

| (b) | deaktivaciju sustava zbog:






  i. | vozačeve upotrebe namjenskih sredstava za deaktivaciju sustava; |
| --- | --- | --- |

(b)

deaktivaciju sustava zbog:

i.

vozačeve upotrebe namjenskih sredstava za deaktivaciju sustava;

| ii. | premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad upravljačem; |
| --- | --- |

ii.

premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad upravljačem;

| iii. | premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad komandom za ubrzavanje uz držanje upravljača; |
| --- | --- |

iii.

premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad komandom za ubrzavanje uz držanje upravljača;

| iv. | premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad komandom za kočenje uz držanje upravljača. |
| --- | --- |

iv.

premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad komandom za kočenje uz držanje upravljača.

| (c) | zahtjev za predaju kontrole vozaču koji odašilje sustav zbog:






  i. | planiranog događaja; |
| --- | --- | --- |

(c)

zahtjev za predaju kontrole vozaču koji odašilje sustav zbog:

i.

planiranog događaja;

| ii. | neplaniranog događaja; |
| --- | --- |

ii.

neplaniranog događaja;

| iii. | nedostupnosti vozača (kako je navedeno u stavku 6.1.3.); |
| --- | --- |

iii.

nedostupnosti vozača (kako je navedeno u stavku 6.1.3.);

| iv. | činjenice da vozača nema ili da vozač nije vezan sigurnosnim pojasom (kako je navedeno u stavku 6.1.2.); |
| --- | --- |

iv.

činjenice da vozača nema ili da vozač nije vezan sigurnosnim pojasom (kako je navedeno u stavku 6.1.2.);

| v. | kvara sustava; |
| --- | --- |

v.

kvara sustava;

| vi. | premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad komandom za kočenje; |
| --- | --- |

vi.

premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad komandom za kočenje;

| vii. | premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad komandom za ubrzavanje; |
| --- | --- |

vii.

premošćivanja naloga sustava preuzimanjem kontrole nad komandom za ubrzavanje;

| (d) | smanjenje ili poništavanje naloga vozača; |
| --- | --- |

(d)

smanjenje ili poništavanje naloga vozača;

| (e) | početak hitnog manevra; |
| --- | --- |

(e)

početak hitnog manevra;

| (f) | kraj hitnog manevra; |
| --- | --- |

(f)

kraj hitnog manevra;

| (g) | podatke koji uzrokuju aktiviranje uređaja za snimanje podataka o događaju (EDR); |
| --- | --- |

(g)

podatke koji uzrokuju aktiviranje uređaja za snimanje podataka o događaju (EDR);

| (h) | sudjelovanje u otkrivenom sudaru; |
| --- | --- |

(h)

sudjelovanje u otkrivenom sudaru;

| (i) | manevar za minimizaciju rizika u kojem sudjeluje sustav; |
| --- | --- |

(i)

manevar za minimizaciju rizika u kojem sudjeluje sustav;

| (j) | teški kvar ALKS-a; |
| --- | --- |

(j)

teški kvar ALKS-a;

| (k) | teški kvar vozila. |
| --- | --- |

(k)

teški kvar vozila.

| 8.3. | Podatkovni elementi |
| --- | --- |

8.3.

Podatkovni elementi

| 8.3.1. | Za svaki događaj naveden u stavku 8.2. DSSAD mora zabilježiti barem sljedeće podatkovne elemente na jasno prepoznatljiv način:






  (a) | vrstu događaja, kako je navedeno u stavku 8.2.; |
| --- | --- | --- |

8.3.1.

Za svaki događaj naveden u stavku 8.2. DSSAD mora zabilježiti barem sljedeće podatkovne elemente na jasno prepoznatljiv način:

(a)

vrstu događaja, kako je navedeno u stavku 8.2.;

| (b) | uzrok događaja, kako je odgovarajuće, i navedeno u stavku 8.2.; |
| --- | --- |

(b)

uzrok događaja, kako je odgovarajuće, i navedeno u stavku 8.2.;

| (c) | datum (format: gggg/mm/dd); |
| --- | --- |

(c)

datum (format: gggg/mm/dd);

| (d) | oznaka vremena:






  i. | format: hh/mm/ss vremenska zona npr. 12:59:59 UTC; |
| --- | --- | --- |

(d)

oznaka vremena:

i.

format: hh/mm/ss vremenska zona npr. 12:59:59 UTC;

| ii. | točnost: +/- 1,0 s. |
| --- | --- |

ii.

točnost: +/- 1,0 s.

| 8.3.2. | Za svaki događaj naveden u stavku 8.2. moraju biti jasno prepoznatljivi R157SWIN za ALKS ili verzije softvera relevantne za ALKS, tj. koji se softver koristio u sustavu u trenutku kada se događaj zbio. |
| --- | --- |

8.3.2.

Za svaki događaj naveden u stavku 8.2. moraju biti jasno prepoznatljivi R157

| 8.3.3. | Jedinstvena oznaka vremena dopuštena je za više događaja koji su zabilježeni istovremeno s obzirom na preciznost vremenskog formata za konkretne podatkovne elemente. Ako je unutar iste oznake vremena zabilježeno više od jednog događaja, podaci iz pojedinačnih elemenata moraju uključivati njihov kronološki redoslijed. |
| --- | --- |

8.3.3.

Jedinstvena oznaka vremena dopuštena je za više događaja koji su zabilježeni istovremeno s obzirom na preciznost vremenskog formata za konkretne podatkovne elemente. Ako je unutar iste oznake vremena zabilježeno više od jednog događaja, podaci iz pojedinačnih elemenata moraju uključivati njihov kronološki redoslijed.

| 8.4. | Dostupnost podataka |
| --- | --- |

8.4.

Dostupnost podataka

| 8.4.1. | Podaci DSSAD-a dostupni su u skladu sa zahtjevima nacionalnog i regionalnog zakonodavstva (3). |
| --- | --- |

8.4.1.

Podaci DSSAD-a dostupni su u skladu sa zahtjevima nacionalnog i regionalnog zakonodavstva (3

| 8.4.2. | Nakon što se popuni kapacitet za pohranu podataka DSSAD-a, postojeći podaci mogu biti prebrisani samo tako da se brišu najstariji podaci, uz načelo poštovanja relevantnih zahtjeva za dostupnost podataka.
  Proizvođač vozila mora predočiti dokumentaciju u kojoj se navodi kapacitet memorije. |
| --- | --- |

8.4.2.

Nakon što se popuni kapacitet za pohranu podataka DSSAD-a, postojeći podaci mogu biti prebrisani samo tako da se brišu najstariji podaci, uz načelo poštovanja relevantnih zahtjeva za dostupnost podataka.

Proizvođač vozila mora predočiti dokumentaciju u kojoj se navodi kapacitet memorije.

| 8.4.3. | Podatke mora biti moguće očitati čak i nakon sudara čija je jakost određena pravilnicima UN-a br. 94, 95 ili 137. Ako glavno napajanje strujom iz vozila nije dostupno, mora svejedno biti moguće očitati sve podatke koje je zabilježio DSSAD, kako se zahtijeva nacionalnim ili regionalnim zakonodavstvom. |
| --- | --- |

8.4.3.

Podatke mora biti moguće očitati čak i nakon sudara čija je jakost određena pravilnicima UN-a br. 94, 95 ili 137. Ako glavno napajanje strujom iz vozila nije dostupno, mora svejedno biti moguće očitati sve podatke koje je zabilježio DSSAD, kako se zahtijeva nacionalnim ili regionalnim zakonodavstvom.

| 8.4.4. | podaci pohranjeni u DSSAD-u moraju biti lako čitljivi na standardiziran način kroz elektroničko komunikacijsko sučelje, barem putem standardnog sučelja (priključak OBD-a). |
| --- | --- |

8.4.4.

podaci pohranjeni u DSSAD-u moraju biti lako čitljivi na standardiziran način kroz elektroničko komunikacijsko sučelje, barem putem standardnog sučelja (priključak OBD-a).

| 8.4.5. | Proizvođač je dužan staviti na raspolaganje upute kako pristupiti podacima. |
| --- | --- |

8.4.5.

Proizvođač je dužan staviti na raspolaganje upute kako pristupiti podacima.

| 8.5. | Zaštita podataka od manipuliranja |
| --- | --- |

8.5.

Zaštita podataka od manipuliranja

| 8.5.1. | Mora se osigurati primjerena zaštita pohranjenih podataka od manipuliranja (npr. brisanja), na primjer ugradnjom mjera protiv nedopuštenih zahvata u fazi osmišljavanja sustava. |
| --- | --- |

8.5.1.

Mora se osigurati primjerena zaštita pohranjenih podataka od manipuliranja (npr. brisanja), na primjer ugradnjom mjera protiv nedopuštenih zahvata u fazi osmišljavanja sustava.

| 8.6. | Dostupnost funkcije DSSAD |
| --- | --- |

8.6.

Dostupnost funkcije DSSAD

| 8.6.1. | DSSAD mora moći komunicirati sa sustavom kako bi se potvrdilo da DSSAD funkcionira. |
| --- | --- |

8.6.1.

DSSAD mora moći komunicirati sa sustavom kako bi se potvrdilo da DSSAD funkcionira.

9.   KIBERSIGURNOST I SOFTVERSKA AŽURIRANJA

| 9.1. | Kibernapadi, kiberprijetnje i slabe točke ne smiju negativno utjecati na djelotvornost sustava. Djelotvornost zaštitnih mjera dokazuje se u skladu s Pravilnikom UN-a br. 155. |
| --- | --- |

9.1.

Kibernapadi, kiberprijetnje i slabe točke ne smiju negativno utjecati na djelotvornost sustava. Djelotvornost zaštitnih mjera dokazuje se u skladu s Pravilnikom UN-a br. 155.

| 9.2. | Ako sustav dopušta ažuriranje softvera, djelotvornost postupaka i procesa ažuriranja softvera dokazuje se u skladu s Pravilnikom UN-a br. 156. |
| --- | --- |

9.2.

Ako sustav dopušta ažuriranje softvera, djelotvornost postupaka i procesa ažuriranja softvera dokazuje se u skladu s Pravilnikom UN-a br. 156.

| 9.3. | Zahtjevi za identifikaciju softvera |
| --- | --- |

9.3.

Zahtjevi za identifikaciju softvera

| 9.3.1. | Proizvođač vozila može koristiti R157SWIN za identifikaciju softvera sustava. Ako se ne koristi R157SWIN, može se upotrijebiti alternativni sustav identifikacije softvera (tj. verzije softvera). |
| --- | --- |

9.3.1.

Proizvođač vozila može koristiti R157

157

| 9.3.2. | Ako proizvođač koristi R157WIN, primjenjuje se sljedeće: |
| --- | --- |

9.3.2.

Ako proizvođač koristi R157

| 9.3.2.1. | proizvođač vozila mora imati valjanu homologaciju na temelju Pravilnika UN-a br. 156 (Pravilnik o ažuriranju softvera); |
| --- | --- |

9.3.2.1.

proizvođač vozila mora imati valjanu homologaciju na temelju Pravilnika UN-a br. 156 (Pravilnik o ažuriranju softvera);

| 9.3.2.2. | proizvođač vozila mora pružiti sljedeće informacije u izjavi u skladu s predloškom iz ovog Pravilnika:






  (a) | R157SWIN; |
| --- | --- | --- |

9.3.2.2.

proizvođač vozila mora pružiti sljedeće informacije u izjavi u skladu s predloškom iz ovog Pravilnika:

(a)

R157SWIN;

157

| (b) | kako očitati R157SWIN ili verzije softvera ako se R157SWIN ne drži u vozilu; |
| --- | --- |

(b)

kako očitati R157SWIN ili verzije softvera ako se R157SWIN ne drži u vozilu;

157

157

| 9.3.2.3. | proizvođač vozila može u izjavi u skladu s predloškom iz ovog Pravilnika navesti popis relevantnih parametara koji omogućuju utvrđivanje koja se vozila mogu ažurirati softverom koji je označen konkretnim R157SWIN-om. Te informacije navodi proizvođač vozila i moguće je da ih homologacijsko tijelo nije provjerilo. |
| --- | --- |

9.3.2.3.

proizvođač vozila može u izjavi u skladu s predloškom iz ovog Pravilnika navesti popis relevantnih parametara koji omogućuju utvrđivanje koja se vozila mogu ažurirati softverom koji je označen konkretnim R157

| 9.3.3. | Proizvođač vozila može dobiti novu homologaciju za vozilo kako bi stvorio razliku između verzija softvera namijenjenih za vozila već registrirana na tržištu i verzija softvera koje se koriste u novim vozilima. To može obuhvaćati situacije kada se zakonodavstvo o homologaciji ažurira ili ako se promijeni hardver vozila u serijskoj proizvodnji. Uz pristanak agencije koja vrši ispitivanja, ako je moguće izbjeći dvostruka ispitivanja, to treba učiniti. |
| --- | --- |

9.3.3.

Proizvođač vozila može dobiti novu homologaciju za vozilo kako bi stvorio razliku između verzija softvera namijenjenih za vozila već registrirana na tržištu i verzija softvera koje se koriste u novim vozilima. To može obuhvaćati situacije kada se zakonodavstvo o homologaciji ažurira ili ako se promijeni hardver vozila u serijskoj proizvodnji. Uz pristanak agencije koja vrši ispitivanja, ako je moguće izbjeći dvostruka ispitivanja, to treba učiniti.

10.   PREINAKE I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA

| 10.1. | Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila.
  To tijelo tada:






  (a) | odlučuje, u dogovoru s proizvođačem, da treba izdati novu homologaciju ili |
| --- | --- | --- |

10.1.

Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa vozila.

To tijelo tada:

(a)

odlučuje, u dogovoru s proizvođačem, da treba izdati novu homologaciju ili

| (b) | primjenjuje postupak iz stavka 10.1.1. (revizija) i, ako je primjenjivo, postupak iz stavka 10.1.2. (proširenje). |
| --- | --- |

(b)

primjenjuje postupak iz stavka 10.1.1. (revizija) i, ako je primjenjivo, postupak iz stavka 10.1.2. (proširenje).

| 10.1.1. | Revizija
  Ako su se promijenile pojedinosti zabilježene u opisnim dokumentima i ako homologacijsko tijelo smatra da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatne štetne učinke te da nožne komande u svakom slučaju još uvijek ispunjavaju zahtjeve, preinaka se označuje kao „revizija”.
  U takvom slučaju homologacijsko tijelo prema potrebi izdaje izmijenjene stranice opisnih dokumenata, označujući svaku izmijenjenu stranicu tako da jasno ukaže na vrstu preinake i datum ponovnog izdavanja.
  Smatra se da je taj zahtjev ispunjen pročišćenom i ažuriranom verzijom opisnih dokumenata s priloženim detaljnim opisom preinaka. |
| --- | --- |

10.1.1.

Revizija

Ako su se promijenile pojedinosti zabilježene u opisnim dokumentima i ako homologacijsko tijelo smatra da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatne štetne učinke te da nožne komande u svakom slučaju još uvijek ispunjavaju zahtjeve, preinaka se označuje kao „revizija”.

U takvom slučaju homologacijsko tijelo prema potrebi izdaje izmijenjene stranice opisnih dokumenata, označujući svaku izmijenjenu stranicu tako da jasno ukaže na vrstu preinake i datum ponovnog izdavanja.

Smatra se da je taj zahtjev ispunjen pročišćenom i ažuriranom verzijom opisnih dokumenata s priloženim detaljnim opisom preinaka.

| 10.1.2. | Proširenje
  Preinaka se označuje kao „proširenje” u sljedećim slučajevima uz promjenu pojedinosti zabilježenih u opisnim dokumentima,






  (a) | ako su potrebne dodatne inspekcije ili ispitivanja; ili |
| --- | --- | --- |

10.1.2.

Proširenje

Preinaka se označuje kao „proširenje” u sljedećim slučajevima uz promjenu pojedinosti zabilježenih u opisnim dokumentima,

(a)

ako su potrebne dodatne inspekcije ili ispitivanja; ili

| (b) | ako se promijeni bilo koji podatak u izjavi (uz iznimku njezinih priloga); ili |
| --- | --- |

(b)

ako se promijeni bilo koji podatak u izjavi (uz iznimku njezinih priloga); ili

| (c) | ako se homologacija zatraži na temelju novijeg niza izmjena nakon njegova stupanja na snagu. |
| --- | --- |

(c)

ako se homologacija zatraži na temelju novijeg niza izmjena nakon njegova stupanja na snagu.

| 10.2. | Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinake, putem postupka navedenog u stavku 4.3. U skladu s tim sadržaj opisnih dokumenata i ispitnih izvješća priloženih izjavi iz Priloga 1. mijenja se tako da datum zadnje revizije ili proširenja bude vidljiv. |
| --- | --- |

10.2.

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinake, putem postupka navedenog u stavku 4.3. U skladu s tim sadržaj opisnih dokumenata i ispitnih izvješća priloženih izjavi iz Priloga 1. mijenja se tako da datum zadnje revizije ili proširenja bude vidljiv.

| 10.3. | Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakom obrascu s izjavom sastavljenom za takvo proširenje. |
| --- | --- |

10.3.

Nadležno tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj svakom obrascu s izjavom sastavljenom za takvo proširenje.

11.   SUKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1. | Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve: |
| --- | --- |

11.1.

Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Popisa 1. Sporazuma iz 1958. (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) i ispunjavati sljedeće zahtjeve:

| 11.2. | Vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s homologiranim tipom ispunjavanjem zahtjeva iz ovog Pravilnika; |
| --- | --- |

11.2.

Vozila homologirana na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedena tako da budu sukladna s homologiranim tipom ispunjavanjem zahtjeva iz ovog Pravilnika;

| 11.3. | Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se inspekcije uobičajeno provode jednom u dvije godine. |
| --- | --- |

11.3.

Homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu. Te se inspekcije uobičajeno provode jednom u dvije godine.

12.   SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE

| 12.1. | Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u stavku 8. |
| --- | --- |

12.1.

Homologacija dodijeljena tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni zahtjevi utvrđeni u stavku 8.

| 12.2. | Ako ugovorna stranka povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

12.2.

Ako ugovorna stranka povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

13.   TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA

| 13.1. | Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju, koje je onda dužno o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. |
| --- | --- |

13.1.

Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti homologacijsko tijelo koje je dodijelilo homologaciju, koje je onda dužno o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.

| 13.2. | Smatra se da proizvodnja nije trajno obustavljena ako proizvođač vozila namjerava zatražiti dodatne homologacije za softverska ažuriranja za vozila koja su već registrirana na tržištu. |
| --- | --- |

13.2.

Smatra se da proizvodnja nije trajno obustavljena ako proizvođač vozila namjerava zatražiti dodatne homologacije za softverska ažuriranja za vozila koja su već registrirana na tržištu.

14.   IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE IMENA I ADRESE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA

Ugovorne stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda (4) imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije.

4

---

(1)  Kako je definirana u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Razlikovne brojčane oznake ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedene su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 - www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

2

(3)  Napomena: na temelju nedavne kvantitativne studije jedne ugovorne stranke Radna skupina za automatizirana/autonomna i povezana vozila (GRVA) procjenjuje da tekst ima nekoliko specifikacija oznaka vremena za 2 500 oznaka vremena, što odgovara razdoblju od 6 mjeseci upotrebe.

3

(4)  Putem internetske platforme („/343 Application”) koju pruža UNECE za razmjenu takvih informacija: https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html

4

---

PRILOG 1.

Izjava

(najveći format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | izdaje: | ime tijela:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 18

izdaje:

ime tijela:

...

...

...

| o: (2): | dodjeli homologacije
  proširenju homologacije
  odbijanju homologacije
  povlačenju homologacije
  trajno obustavljenoj proizvodnji |
| --- | --- |

o: (2):

dodjeli homologacije

proširenju homologacije

odbijanju homologacije

povlačenju homologacije

trajno obustavljenoj proizvodnji

za tip vozila s obzirom na automatski sustav za držanje prometne trake na temelju Pravilnika UN-a br. 157

Homologacijski broj: ...

Obrazloženje proširenja ili izmjene: ...

1.

Trgovačko ime ili oznaka vozila: ...

2.

Tip vozila: ...

3.

Ime i adresa proizvođača: ...

4.

Ako postoji, ime i adresa proizvođačeva zastupnika: ...

5.

Opće konstrukcijske karakteristike vozila:

5.1.

Fotografije i/ili crteži reprezentativnog vozila: ...

6.

Opis i/ili shema ALKS-a, uključujući sljedeće:

6.1.

Specificirana najveća brzina do koje radi ALKS, prema proizvođačevim specifikacijama: ...

6.2.

Sustav senzora (uključujući sastavne dijelove): ...

6.3.

Ugradnja sustava senzora ALKS-a: ...

6.4.

Identifikacija softvera ALKS-a (ako je primjenjivo): ...

7.

Opis i/ili shema sučelja čovjek-stroj ALKS-a, uključujući sljedeće:

7.1.

Metode za otkrivanje raspoloživosti vozača ...

7.2.

Sredstva za aktiviranje, deaktiviranje i premošćivanje sustava ...

7.3.

Metode za provjeru pozornosti vozača ...

7.4.

Ograničenja sustava s obzirom na uvjete okruženja ili stanje ceste ...

8.

Opis i/ili crtež informacija koje se pružaju vozaču, uključujući sljedeće:

8.1.

Status sustava ...

8.2.

Zahtjev za predaju kontrole vozaču ...

8.3.

Manevar za minimizaciju rizika ...

8.4.

Hitni manevar ...

9.

Sustav za pohranu podataka za automatiziranu vožnju (DSSAD):

9.1.

Karakteristike DSSAD-a potvrđene ispitivanjima u skladu s Prilogom 5.: ...da/ne

9.2.

Dokumentacija DSSAD-a o mogućnosti očitanja podataka, samoprovjeri cjelovitosti podataka i zaštiti od manipuliranja pohranjenim podacima potvrđena: da/ne

10.

Kibersigurnost i softverska ažuriranja

10.1.

Kibersigurnosni homologacijski broj (ako je primjenjivo) ...

10.2.

Homologacijski broj softverskog ažuriranja (ako je primjenjivo) ...

11.

Posebni zahtjevi koji se primjenjuju na sigurnosne aspekte elektroničkih upravljačkih sustava (Prilog 4.)

11.1.

Referentni dokument proizvođača za Prilog 4. (uključujući broj verzije): ...

11.2.

Predložak opisnog dokumenta (Dodatak 2. Prilogu 4.): ...

12.

Tehnička služba odgovorna za provođenje homologacijskih ispitivanja: ...

12.1.

Datum izvješća koje je izdala ta služba: ...

12.2.

(Referentni) Broj izvješća koje je izdala ta služba: ...

13.

Homologacija dodijeljena/proširena/izmijenjena/odbijena/povučena2

14.

Položaj homologacijske oznake na vozilu: ...

15.

Mjesto: ...

16.

Datum: ...

17.

Potpis: ...

18.

Ovoj izjavi priložen je popis dokumenata iz homologacijske dokumentacije pohranjene kod homologacijskih tijela koja su izdala homologaciju, a može se dobiti na zahtjev.

Dodatne informacije

19.

R157SWIN: ...

19.1.

Informacije kako očitati R157SWIN ili verziju/verzije softvera ako se R157SWIN ne drži u vozilu: ...

19.2.

Ako je primjenjivo, navedite popis relevantnih parametara koji omogućuju identifikaciju vozila koja se mogu ažurirati softverom koji je označen R157SWIN-om iz točke 19.1.: ...

---

(1)  Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku UN-a br. 157).

1

(2)  Prekrižiti suvišno.

2

---

Dodatak

Dopuna homologacijskoj izjavi br. ... o homologaciji tipa vozila s obzirom na ALKS na temelju Pravilnika br. 157

Dodatne informacije

Regije ugovorne stranke za koje je proizvođač vozila izjavio da je ocijenjeno da je ALKS u skladu je s lokalnim prometnim propisima:

| Zemlja | Ocijenjeno | Napomene o ograničenjima |
| --- | --- | --- |
| E 1 Njemačka | Da/Ne | |
| E 2 Francuska | | |
| E 3 Italija | | |
| E 4 Nizozemska | | |
| E 5 Švedska | | |
| E 6 Belgija | | |
| E 7 Mađarska | | |
| E 8 Češka | | |
| E 9 Španjolska | | |
| E 10 Srbija | | |
| E 11 Ujedinjena Kraljevina | | |
| E 12 Austrija | | |
| E 13 Luksemburg | | |
| E 14 Švicarska | | |
| E 16 Norveška | | |
| E 17 Finska | | |
| E 18 Danska | | |
| E 19 Rumunjska | | |
| E 20 Poljska | | |
| E 21 Portugal | | |
| E 22 Ruska Federacija | | |
| E 23 Grčka | | |
| E 24 Irska | | |
| E 25 Hrvatska | | |
| E 26 Slovenija | | |
| E 27 Slovačka | | |
| E 28 Bjelarus | | |
| E 29 Estonija | | |
| E 30 Republika Moldova | | |
| E 31 Bosna i Hercegovina | | |
| E 32 Latvija | | |
| E 34 Bugarska | | |
| E 35 Kazahstan | | |
| E 36 Litva | | |
| E 37 Turska | | |
| E 39 Azerbajdžan | | |
| E 40 Sjeverna Makedonija | | |
| E 43 Japan | | |
| E 45 Australija | | |
| E 46 Ukrajina | | |
| E 47 Južna Afrika | | |
| E 48 Novi Zeland | | |
| E 49 Cipar | | |
| E 50 Malta | | |
| E 51 Republika Koreja | | |
| E 52 Malezija | | |
| E 53 Tajland | | |
| E 54 Albanija
  E 55 Armenija | | |
| E 56 Crna Gora | | |
| E 57 San Marino | | |
| E 58 Tunis | | |
| E 60 Gruzija | | |
| E 62 Egipat | | |
| E 63 Nigerija | | |
| [E 64 Pakistan] | | |
| (*) | | |

Zemlja

Ocijenjeno

Napomene o ograničenjima

E 1 Njemačka

Da/Ne

E 2 Francuska

E 3 Italija

E 4 Nizozemska

E 5 Švedska

E 6 Belgija

E 7 Mađarska

E 8 Češka

E 9 Španjolska

E 10 Srbija

E 11 Ujedinjena Kraljevina

E 12 Austrija

E 13 Luksemburg

E 14 Švicarska

E 16 Norveška

E 17 Finska

E 18 Danska

E 19 Rumunjska

E 20 Poljska

E 21 Portugal

E 22 Ruska Federacija

E 23 Grčka

E 24 Irska

E 25 Hrvatska

E 26 Slovenija

E 27 Slovačka

E 28 Bjelarus

E 29 Estonija

E 30 Republika Moldova

E 31 Bosna i Hercegovina

E 32 Latvija

E 34 Bugarska

E 35 Kazahstan

E 36 Litva

E 37 Turska

E 39 Azerbajdžan

E 40 Sjeverna Makedonija

E 43 Japan

E 45 Australija

E 46 Ukrajina

E 47 Južna Afrika

E 48 Novi Zeland

E 49 Cipar

E 50 Malta

E 51 Republika Koreja

E 52 Malezija

E 53 Tajland

E 54 Albanija

E 55 Armenija

E 56 Crna Gora

E 57 San Marino

E 58 Tunis

E 60 Gruzija

E 62 Egipat

E 63 Nigerija

[E 64 Pakistan]

(*)

---

(*)  Popis ugovornih stranaka koje primjenjuju Pravilnik UN-a br. 157 dostupan je na sljedećoj internetskoj stranici: https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XI-B-16-15[X]&chapter=11&clang=_en

---

PRILOG 2.

Izgled homologacijskih oznaka

PREDLOŽAK A

(Vidjeti stavak 4.4. ovog Pravilnika)

Image 19

a = 8 mm (najmanje)

Gornja homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo pokazuje da je taj tip vozila homologiran s obzirom na ALKS u Nizozemskoj (E 4) na temelju Pravilnika UN-a br. 157. pod homologacijskim brojem 002439. Homologacijski broj označava da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika UN-a br. 157 u izvornoj verziji.

PREDLOŽAK B

(vidjeti stavak 4.5. ovog Pravilnika)

Image 20

a = 8 mm (najmanje)

Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila homologiran u Nizozemskoj (E 4) na temelju pravilnika br. 157 i 31 (1). Homologacijski brojevi pokazuju da je u trenutku dodjeljivanja tih homologacija Pravilnik UN-a br. 157 bio u izvornoj verziji, a Pravilnik UN-a br. 31 obuhvaćao uključivao niz izmjena 02.

---

(1)  Drugi broj naveden je samo kao primjer.

---

PRILOG 3.

(Rezervirano)

---

PRILOG 4.

Posebni zahtjevi koji se primjenjuju na funkcionalne aspekte i aspekte operativne sigurnosti automatskih sustava za držanje prometne trake (ALKS)

1.   OPĆENITO

Svrha je ovog Priloga osigurati da proizvođač tijekom osmišljavanja i razvoja posvećuje punu pažnju funkcionalnoj i operativnoj sigurnosti automatiziranog sustava koji obavlja funkcije uređene Pravilnikom o ALKS-u i da se taj zahtjev poštuje tijekom cijelog životnog vijeka vozila (projektiranje, razvoj, proizvodnja, iskorištavanje, stavljanje izvan uporabe).

Prilog obuhvaća dokumentaciju koju proizvođač mora staviti na uvid homologacijskom tijelu ili tehničkoj službi koja radi u ime homologacijskog tijela (dalje u tekstu: homologacijsko tijelo) za svrhe homologacije tipa.

Ta dokumentacija mora dokazivati da automatski sustav za držanje prometne trake ispunjava zahtjeve u pogledu radnog učinka navedene u ovom Pravilniku UN-a, da je osmišljen i razvijen tako da ne predstavlja nerazuman sigurnosni rizik za vozača, putnike i ostale sudionike u prometu.

Homologacijsko tijelo koje dodjeljuje homologaciju ciljanim i nasumičnim provjerama i ispitivanjima provjerava da je argumentacija u dokumentaciji dovoljno dobra i da se proizvođač drži projekta i postupaka koji su opisani u dokumentaciji.

Čak i ako se, na temelju dostavljene dokumentacije, dokaza i provjera postupka/procjena proizvoda koje je homologacijsko tijelo pozitivno ocijenilo s obzirom na elemente iz ovog Pravilnika, preostala razina rizika automatskog sustava za držanje prometne trake smatra prihvatljivom za stavljanje u uporabu tipa vozila, sveukupna sigurnost vozila tijekom životnog vijeka automatskog sustava za držanje prometne trake u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika svejedno je odgovornost proizvođača koji traži homologaciju tipa.

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Priloga primjenjuju se definicije u nastavku.

| 2.1. | „Sustav” znači „sustav za elektroničku kontrolu više razine” i pripadajući sustavi za elektroničku kontrolu koji omogućuju funkciju automatizirane vožnje. To uključuje i prijenosne veze s drugim sustavima koji su izvan područja primjene ovog Pravilnika, a koje utječu na funkciju automatskog zadržavanja u prometnoj traci. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Sigurnosni koncept” znači opis mjera koje su konstrukcijski ugrađene u sustav, na primjer u elektroničke uređaje, tako da vozilo tijekom rada ne predstavlja nerazuman sigurnosni rizik za vozača, putnike i druge sudionike u prometu u slučaju neispravnosti i u slučaju ispravnosti. Dio sigurnosnog koncepta mora biti mogućnost prelaska na djelomičan rad ili čak na pričuvni sustav za ključne funkcije vozila. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Elektronički upravljački sustav” znači kombinacija jedinica koje su konstruirane da na temelju elektroničke obrade podataka zajednički pruže funkciju automatskog zadržavanja u prometnoj traci. Takvi sustavi, kojima obično upravlja softver, sastavljeni su od zasebnih funkcijskih dijelova kao što su senzori, elektroničke upravljačke jedinice i aktivatori te su povezani prijenosnim vezama. Mogu imati mehaničke, elektropneumatske ili elektrohidraulične elemente; |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „Elektronički upravljački sustav više razine” znači sustav koji upotrebljava mogućnosti obrade i/ili senzore kako bi obavljao aktivnost dinamičke vožnje. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „Jedinice” znači najmanji pojedinačni elementi sastavnih dijelova sustava koji se razmatraju u ovom Prilogu jer se te kombinacije sastavnih dijelova smatraju cjelinama za potrebe identifikacije, analize ili zamjene. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | „Prijenosne veze” znači sredstva koja se upotrebljavaju za međusobno povezivanje distribuiranih jedinica radi prijenosa signala, radnih podataka ili energije. Ti su uređaji uglavnom električni, ali dijelom mogu biti i mehanički, pneumatski ili hidraulični. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | „Raspon upravljanja” odnosi se na izlaznu varijablu i određuje raspon unutar kojeg će sustav vjerojatno upravljati. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | „Granica funkcioniranja sustava” znači vanjske fizikalne granične vrijednosti unutar kojih sustav može obavljati aktivnosti dinamičke vožnje (uključujući zahtjeve za predaju kontrole vozaču i manevre za minimizaciju rizika). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | „Predviđeno područje rada (ODD)” automatskog sustava za držanje prometne trake znači točno definirani uvjeti (vrijeme dana, raspon brzina, okolišni, geografski, prometni, infrastrukturni, meteorološki i drugi uvjeti) u granicama utvrđenima ovim Pravilnikom za koje je automatski sustav za držanje prometne trake projektiran da može raditi bez ikakve intervencije vozača. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | „Funkcija automatizirane vožnje” znači funkcija „sustava” koja može obavljati aktivnost dinamičke vožnje vozila. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | „Strategija upravljanja” znači strategija predviđena kako bi se osigurao pouzdan i siguran rad funkcija „sustava” u različitim radnim i/ili okolišnim uvjetima (stanje površine ceste, intenzitet prometa i drugi sudionici u prometu, nepovoljni meteorološki uvjeti itd.). To može obuhvaćati automatsku deaktivaciju određene funkcije ili privremena ograničenja radnih karakteristika (npr. smanjenje najveće radne brzine itd.). |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | „Funkcionalna sigurnost” znači odsustvo nerazumnih rizika u slučaju opasnosti uzrokovane neispravnim funkcioniranjem električnih/elektroničkih sustava (opasnosti za sigurnost uzrokovane neispravnostima sustava). |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | „Neispravnost” znači neuobičajeno stanje koje može uzrokovati kvar elementa (sustava, sastavnog dijela, softvera) ili sklopa (sustava ili kombinacije sustava koji vrše funkciju u vozilu). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | „Kvar” znači prestanak predviđenog funkcioniranja elementa ili sklopa. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | „Operativna sigurnost” znači odsustvo nerazumnih rizika u slučaju opasnosti koje su rezultat funkcionalnih nedostataka predviđene funkcionalnosti (npr. pogrešno otkrivanje/neotkrivanje), operativnih smetnji (npr. uvjeti okruženja poput magle, kiše, sjena, sunčevog svjetla, infrastrukture) ili zbog u razumnoj mjeri predvidljive zlouporabe/pogrešaka od strane vozača, putnika i drugih sudionika u prometu (opasnosti za sigurnost – bez neispravnosti sustava). |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | „Nerazuman rizik” znači sveukupna razina rizika za vozača, osobe u vozilu i ostale sudionike u prometu koja je povećana u usporedbi sa situacijom kada vozilom bez automatskih sustava ručno pažljivo upravlja za to osposobljen čovjek. |
| --- | --- |

2.16.

3.   DOKUMENTACIJA

| 3.1. | Zahtjevi
  Proizvođač je dužan dostaviti opisnu dokumentaciju kojom daje uvid u osnovnu konstrukciju „sustava”, kako je povezan s drugim sustavima vozila i kako izravno upravlja izlaznim varijablama.
  U njoj moraju biti objašnjene funkcije „sustava”, uključujući strategije upravljanja, i sigurnosni koncept koji je proizvođač odredio.
  Dokumentacija mora biti sažeta, no i dokazivati da su konstrukciji i razvoju pridonijela stručna znanja iz svih područja obuhvaćenih sustavom.
  Za potrebe redovitih tehničkih pregleda u dokumentaciji mora biti opisano kako se može provjeriti trenutačno radno stanje „sustava”.
  Verzije softvera i status signala upozorenja na kvar mogu biti čitljivi na standardiziran način kroz elektroničko komunikacijsko sučelje, barem putem standardnog sučelja (priključak OBD-a).
  Homologacijsko tijelo ocjenjuje opisnu dokumentaciju kako bi potvrdilo da je „sustav”:






  (a) | projektiran i razvijen za rad bez nerazumnih opasnosti za vozača, putnike i ostale sudionike u prometu unutar predviđenog područja operacija i specificiranih granica; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Proizvođač je dužan dostaviti opisnu dokumentaciju kojom daje uvid u osnovnu konstrukciju „sustava”, kako je povezan s drugim sustavima vozila i kako izravno upravlja izlaznim varijablama.

U njoj moraju biti objašnjene funkcije „sustava”, uključujući strategije upravljanja, i sigurnosni koncept koji je proizvođač odredio.

Dokumentacija mora biti sažeta, no i dokazivati da su konstrukciji i razvoju pridonijela stručna znanja iz svih područja obuhvaćenih sustavom.

Za potrebe redovitih tehničkih pregleda u dokumentaciji mora biti opisano kako se može provjeriti trenutačno radno stanje „sustava”.

Verzije softvera i status signala upozorenja na kvar mogu biti čitljivi na standardiziran način kroz elektroničko komunikacijsko sučelje, barem putem standardnog sučelja (priključak OBD-a).

Homologacijsko tijelo ocjenjuje opisnu dokumentaciju kako bi potvrdilo da je „sustav”:

(a)

projektiran i razvijen za rad bez nerazumnih opasnosti za vozača, putnike i ostale sudionike u prometu unutar predviđenog područja operacija i specificiranih granica;

| (b) | ispunjava zahtjeve u pogledu radnog učinka navedene drugdje u ovom Pravilniku UN-a; |
| --- | --- |

(b)

ispunjava zahtjeve u pogledu radnog učinka navedene drugdje u ovom Pravilniku UN-a;

| (c) | razvijen u skladu s procesom/metodom razvoja koju je proizvođač deklarirao, što obuhvaća barem korake navedene u stavku 3.4.4. |
| --- | --- |

(c)

razvijen u skladu s procesom/metodom razvoja koju je proizvođač deklarirao, što obuhvaća barem korake navedene u stavku 3.4.4.

| 3.1.1. | Dokumentacija se mora sastojati od tri dijela:






  (a) | zahtjev za homologaciju tipa: opisni dokument koji se podnosi homologacijskom tijelu pri podnošenju homologacijskog zahtjeva mora sadržavati sažete informacije o stavkama s popisa u Dodatku 2. Taj dokument postaje dio homologacije; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

(a)

zahtjev za homologaciju tipa: opisni dokument koji se podnosi homologacijskom tijelu pri podnošenju homologacijskog zahtjeva mora sadržavati sažete informacije o stavkama s popisa u Dodatku 2. Taj dokument postaje dio homologacije;

| (b) | službene opisne dokumentacije za homologaciju koja sadržava materijale navedene u ovom stavku 3. (osim onih iz stavka 3.4.4.) koju se dostavlja homologacijskom tijelu za svrhe provjera postupka/procjene proizvoda. Tu opisnu dokumentaciju homologacijsko tijelo koristi kao temeljnu referenciju za postupak provjere iz stavka 4. ovog Priloga. Homologacijsko tijelo mora osigurati da ta opisna dokumentacija ostane dostupna tijekom razdoblja od najmanje 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tog tipa vozila; |
| --- | --- |

(b)

službene opisne dokumentacije za homologaciju koja sadržava materijale navedene u ovom stavku 3. (osim onih iz stavka 3.4.4.) koju se dostavlja homologacijskom tijelu za svrhe provjera postupka/procjene proizvoda. Tu opisnu dokumentaciju homologacijsko tijelo koristi kao temeljnu referenciju za postupak provjere iz stavka 4. ovog Priloga. Homologacijsko tijelo mora osigurati da ta opisna dokumentacija ostane dostupna tijekom razdoblja od najmanje 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tog tipa vozila;

| (c) | dodatnih povjerljivih materijala i podataka dobivenih analizom (intelektualno vlasništvo) iz stavka 3.4.4. koje zadržava proizvođač, ali moraju biti stavljeni na uvid (npr. na licu mjesta u prostorima proizvođača) u vrijeme provjere postupka/procjene proizvoda. Proizvođač se mora pobrinuti da ti materijali i podaci iz analize ostanu dostupni tijekom razdoblja od 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tog tipa vozila. |
| --- | --- |

(c)

dodatnih povjerljivih materijala i podataka dobivenih analizom (intelektualno vlasništvo) iz stavka 3.4.4. koje zadržava proizvođač, ali moraju biti stavljeni na uvid (npr. na licu mjesta u prostorima proizvođača) u vrijeme provjere postupka/procjene proizvoda. Proizvođač se mora pobrinuti da ti materijali i podaci iz analize ostanu dostupni tijekom razdoblja od 10 godina od trenutka trajnog obustavljanja proizvodnje tog tipa vozila.

| 3.2. | Opis funkcija „sustava”, uključujući strategije upravljanja
  Mora se dostaviti opis u kojem se jednostavno objašnjavaju sve funkcije, uključujući i strategije upravljanja „sustava” i metode primijenjene za obavljanje aktivnosti dinamičke vožnje unutar predviđenog područja operacija i granica unutar kojih je automatski sustav za držanje prometne trake projektiran da može raditi, uključujući opis mehanizama koji služe za upravljanje. Proizvođač opisuje interakcije koje se očekuju između sustava i vozača, osoba u vozilu i drugih sudionika u prometu te sučelje čovjek-stroj (HMI).
  Svaka aktivirana ili deaktivirana funkcija automatizirane vožnje za koju su u vozilu u trenutku proizvodnje ugrađeni hardver i softver mora biti prijavljena i ispunjavati zahtjeve iz ovog Priloga prije nego što se upotrijebi u vozilu. Proizvođač također dokumentira obradu podataka ako se primjenjuju algoritmi za kontinuirano učenje. |
| --- | --- |

3.2.

Mora se dostaviti opis u kojem se jednostavno objašnjavaju sve funkcije, uključujući i strategije upravljanja „sustava” i metode primijenjene za obavljanje aktivnosti dinamičke vožnje unutar predviđenog područja operacija i granica unutar kojih je automatski sustav za držanje prometne trake projektiran da može raditi, uključujući opis mehanizama koji služe za upravljanje. Proizvođač opisuje interakcije koje se očekuju između sustava i vozača, osoba u vozilu i drugih sudionika u prometu te sučelje čovjek-stroj (HMI).

Svaka aktivirana ili deaktivirana funkcija automatizirane vožnje za koju su u vozilu u trenutku proizvodnje ugrađeni hardver i softver mora biti prijavljena i ispunjavati zahtjeve iz ovog Priloga prije nego što se upotrijebi u vozilu. Proizvođač također dokumentira obradu podataka ako se primjenjuju algoritmi za kontinuirano učenje.

| 3.2.1. | Mora se dostaviti popis svih ulaznih i mjerenih varijabli i njihovih radnih područja te opis kako svaka od tih varijabli utječe na ponašanje sustava. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Mora se dostaviti popis svih izlaznih varijabli kojima „sustav” upravlja te se za svaki pojedini slučaj mora objasniti je li upravljanje izravno ili se provodi posredovanjem drugog sustava vozila. Za svaku takvu varijablu mora se definirati raspon upravljanja (stavak 2.7.). |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Ako su važne za učinak automatskog sustava za držanje prometne trake, moraju se navesti granice funkcioniranja sustava, uključujući granice predviđenog područja operacija. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Mora biti objašnjena metoda interakcije s vozačem kada se dostignu granice predviđenog područja operacija, uključujući popis situacija u kojima će sustav poslati zahtjev za predaju kontrole vozaču. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Moraju se pružiti informacije o tome kako aktivirati, premostiti i deaktivirati sustav, uključujući strategiju zaštite sustava od nenamjerne deaktivacije. To također obuhvaća informacije o tome kako sustav detektira da je vozač raspoloživ za preuzimanje kontrole nad vožnjom te specifikacije i dokumentirane dokaze parametara koji su upotrijebljeni za određivanje pozornosti vozača i utjecaj na pragove upravljanja. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.3. | Raspored i sheme sustava |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Popis sastavnih dijelova
  Mora se dostaviti popis u kojem su raščlanjene sve jedinice „sustava” i navedeni drugi sustavi vozila potrebni da se ostvari predmetna funkcija upravljanja.
  Mora se dostaviti i okvirna shema iz koje se jasno vidi kako su te jedinice kombinirane s obzirom na raspored opreme i njezinu međusobnu povezanost.
  To obuhvaća:






  (a) | primjećivanje i otkrivanje objekata, uključujući mapiranje i određivanje položaja; |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Mora se dostaviti popis u kojem su raščlanjene sve jedinice „sustava” i navedeni drugi sustavi vozila potrebni da se ostvari predmetna funkcija upravljanja.

Mora se dostaviti i okvirna shema iz koje se jasno vidi kako su te jedinice kombinirane s obzirom na raspored opreme i njezinu međusobnu povezanost.

To obuhvaća:

(a)

primjećivanje i otkrivanje objekata, uključujući mapiranje i određivanje položaja;

| (b) | karakterizaciju procesa donošenja odluka; |
| --- | --- |

(b)

karakterizaciju procesa donošenja odluka;

| (c) | daljinski nadzor i praćenje iz udaljenog nadzornog centra (ako je primjenjivo); |
| --- | --- |

(c)

daljinski nadzor i praćenje iz udaljenog nadzornog centra (ako je primjenjivo);

| (d) | sustav za pohranu podataka (DSSAD). |
| --- | --- |

(d)

sustav za pohranu podataka (DSSAD).

| 3.3.2. | Funkcije jedinica
  Funkcija svake pojedine jedinice „sustava” mora biti opisana u glavnim crtama te moraju biti prikazani signali koji svaku jedinicu povezuju s drugim jedinicama ili drugim sustavima vozila. To se može prikazati označenim blok-dijagramom ili drugom shemom ili opisom priloženim takvom prikazu. |
| --- | --- |

3.3.2.

Funkcija svake pojedine jedinice „sustava” mora biti opisana u glavnim crtama te moraju biti prikazani signali koji svaku jedinicu povezuju s drugim jedinicama ili drugim sustavima vozila. To se može prikazati označenim blok-dijagramom ili drugom shemom ili opisom priloženim takvom prikazu.

| 3.3.3. | Međusobne veze unutar „sustava” prikazuju se dijagramom razvoda za električne prijenosne veze, dijagramom cijevi za opremu za pneumatski ili hidraulični prijenos i pojednostavnjenim dijagramskim prikazom za mehaničke veze. Prikazuju se i prijenosne veze prema drugim sustavima i od njih. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Mora se jasno naznačiti odnos veza za prijenos i signala koji se prenose između jedinica. Prioriteti signala na multipleksnim podatkovnim linijama moraju se uvijek navesti ako prioritet može nepovoljno utjecati na učinak ili sigurnost s obzirom na ovaj Pravilnik. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Identifikacija jedinica
  Svaka jedinica mora biti jasno i nedvojbeno prepoznatljiva (npr. oznakom za hardver i oznakom ili programskim izlazom za softverski sadržaj) kako bi se omogućilo povezivanje odgovarajuće opreme i dokumentacije. Ako se verzija softvera može promijeniti bez zamjene oznake ili sastavnog dijela, identifikacija softvera obavlja se isključivo softverski.
  Ako jedna jedinica ili jedno računalo pruža više funkcija, ali su te funkcije radi jasnoće i lakšeg objašnjenja u blok-dijagramu prikazane s više blokova, upotrebljava se samo jedna identifikacijska oznaka hardvera. Proizvođač tom identifikacijskom oznakom potvrđuje da je dostavljena oprema u skladu s odgovarajućom dokumentacijom. |
| --- | --- |

3.3.5.

Svaka jedinica mora biti jasno i nedvojbeno prepoznatljiva (npr. oznakom za hardver i oznakom ili programskim izlazom za softverski sadržaj) kako bi se omogućilo povezivanje odgovarajuće opreme i dokumentacije. Ako se verzija softvera može promijeniti bez zamjene oznake ili sastavnog dijela, identifikacija softvera obavlja se isključivo softverski.

Ako jedna jedinica ili jedno računalo pruža više funkcija, ali su te funkcije radi jasnoće i lakšeg objašnjenja u blok-dijagramu prikazane s više blokova, upotrebljava se samo jedna identifikacijska oznaka hardvera. Proizvođač tom identifikacijskom oznakom potvrđuje da je dostavljena oprema u skladu s odgovarajućom dokumentacijom.

| 3.3.5.1. | Identifikacijska oznaka određuje verzije hardvera i softvera pa se, kad se softver promijeni tako da se izmijeni funkcija jedinice s obzirom na ovaj Pravilnik, mora promijeniti i ta identifikacijska oznaka. |
| --- | --- |

3.3.5.1.

| 3.3.6. | Ugradnja komponenti sustava senzora
  Proizvođač navodi informacije o mogućnostima ugradnje koje će se primijeniti za pojedinačne sastavne dijelove sustava senzora. Te mogućnosti moraju obuhvaćati barem mjesto sastavnog dijela u/na vozilu, materijale koji okružuju sastavni dio, dimenzije i geometriju materijala koji okružuje sastavni dio i vrstu površinske obrade materijala koji okružuju sastavni dio kad je ugrađen u vozilu. Te informacije moraju obuhvaćati i specifikacije za ugradnju koje su od kritične važnosti za učinak sustava, npr. tolerancije kuta ugradnje.
  O izmjenama pojedinačnih sastavnih dijelova sustava senzora ili ugradbenih mogućnosti obavješćuje se homologacijsko tijelo i te izmjene podliježu dodatnom ocjenjivanju. |
| --- | --- |

3.3.6.

Proizvođač navodi informacije o mogućnostima ugradnje koje će se primijeniti za pojedinačne sastavne dijelove sustava senzora. Te mogućnosti moraju obuhvaćati barem mjesto sastavnog dijela u/na vozilu, materijale koji okružuju sastavni dio, dimenzije i geometriju materijala koji okružuje sastavni dio i vrstu površinske obrade materijala koji okružuju sastavni dio kad je ugrađen u vozilu. Te informacije moraju obuhvaćati i specifikacije za ugradnju koje su od kritične važnosti za učinak sustava, npr. tolerancije kuta ugradnje.

O izmjenama pojedinačnih sastavnih dijelova sustava senzora ili ugradbenih mogućnosti obavješćuje se homologacijsko tijelo i te izmjene podliježu dodatnom ocjenjivanju.

| 3.4. | Sigurnosni koncept proizvođača |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Proizvođač mora priložiti izjavu u kojoj potvrđuje da „sustav” radi bez nerazumnih rizika za vozača, putnike i druge sudionike u prometu. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Kad je riječ o softveru koji se koristi u „sustavu”, mora se objasniti osnovna arhitektura te se moraju navesti upotrijebljene metode i alati za njegovu izradu (vidjeti stavak 3.5.1.). Proizvođač je dužan dostaviti dokaze na temelju kojih je tijekom projektiranja i razvoja odredio kako je uspostavio logiku sustava. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Proizvođač je dužan homologacijskom tijelu dostaviti objašnjenje mjera ugrađenih u „sustav” predviđenih za postizanje funkcionalne i operativne sigurnosti. Moguće mjere ugrađene u „sustav” su npr.:






  (a) | povratak na osnovni rad na temelju djelomičnog sustava; |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

(a)

povratak na osnovni rad na temelju djelomičnog sustava;

| (b) | redundancija s odvojenim sustavom; |
| --- | --- |

(b)

redundancija s odvojenim sustavom;

| (c) | isključivanje dijela funkcija automatizirane vožnje. |
| --- | --- |

(c)

isključivanje dijela funkcija automatizirane vožnje.

| 3.4.3.1. | Ako je odabrana mjera djelomičan način rada u određenim stanjima neispravnosti (npr. u slučaju teškog kvara), ta stanja se moraju navesti (npr. vrsta teškog kvara), a posljedične granice djelotvornosti definirati (npr. neodložno započinjanje manevra za minimizaciju rizika), uključujući i strategiju za upozoravanje vozača. |
| --- | --- |

3.4.3.1.

| 3.4.3.2. | Ako je odabrana mjera drugi (pričuvni) sustav za obavljanje aktivnosti dinamičke vožnje, moraju se objasniti načela mehanizma prelaska, logika i stupanj redundancije i sve ugrađene pričuvne funkcije provjeravanja te odrediti posljedične granice djelotvornosti pričuvnog sustava. |
| --- | --- |

3.4.3.2.

| 3.4.3.3. | Ako je odabrana mjera isključivanje funkcije automatizirane vožnje, to se vrši u skladu s relevantnim odredbama ovog Pravilnika. Svi odgovarajući izlazni upravljački signali povezani s tom funkcijom moraju biti onemogućeni. |
| --- | --- |

3.4.3.3.

| 3.4.4. | Uz dokumentaciju se dostavlja analiza kojom se u glavnim crtama opisuje kako će se sustav ponašati kako bi smanjio ili izbjegao opasnost koja može utjecati na sigurnost vozača, putnika i drugih sudonika u prometu.
  Proizvođač je dužan uspostaviti i održavati izabrane analitičke pristupe te ih dati na uvid homologacijskom tijelu tijekom homologacije.
  Homologacijsko tijelo ocjenjuje primjenu tih analitičkih pristupa:






  (a) | pregledom sigurnosnog pristupa na razini koncepta (vozila).
  Taj se pristup temelji na analizi opasnosti/rizika koja je prikladna za sigurnost sustava; |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

Proizvođač je dužan uspostaviti i održavati izabrane analitičke pristupe te ih dati na uvid homologacijskom tijelu tijekom homologacije.

Homologacijsko tijelo ocjenjuje primjenu tih analitičkih pristupa:

(a)

pregledom sigurnosnog pristupa na razini koncepta (vozila).

Taj se pristup temelji na analizi opasnosti/rizika koja je prikladna za sigurnost sustava;

| (b) | pregledom sigurnosnog pristupa na razini sustava, uključujući dedukcijski (od moguće opasnosti do konstrukcijskog rješenja) i indukcijski pristup (od konstrukcijskog rješenja do mogućih opasnosti). Sigurnosni pristup može se temeljiti na analizi mogućih kvarova i njihovih posljedica (engl. Failure Mode and Effects Analysis – FMEA), analizi stabla pogrešaka (engl. Fault Tree Analysis – FTA), sistemsko-teoretskoj analizi procesa (engl. System-Theoretic Process Analysis – STPA) ili bilo kojem sličnom postupku prikladnom za funkcionalnu i operativnu sigurnost sustava; |
| --- | --- |

(b)

pregledom sigurnosnog pristupa na razini sustava, uključujući dedukcijski (od moguće opasnosti do konstrukcijskog rješenja) i indukcijski pristup (od konstrukcijskog rješenja do mogućih opasnosti). Sigurnosni pristup može se temeljiti na analizi mogućih kvarova i njihovih posljedica (engl. Failure Mode and Effects Analysis – FMEA), analizi stabla pogrešaka (engl. Fault Tree Analysis – FTA), sistemsko-teoretskoj analizi procesa (engl. System-Theoretic Process Analysis – STPA) ili bilo kojem sličnom postupku prikladnom za funkcionalnu i operativnu sigurnost sustava;

| (c) | pregledom planova i rezultata validacije/provjere, uključujući odgovarajuće kriterije prihvatljivosti. To uključuje primjereno validacijsko ispitivanje, na primjer ispitivanje hardverske simulacijske petlje (HIL), ispitivanje rada vozila na cesti, ispitivanje sa stvarnim krajnjim korisnicima ili bilo koji drugi prikladan način validacije/provjere. Rezultati validacije i provjere mogu se ocijeniti analiziranjem obuhvata različitih ispitivanja i uspostavljanjem minimalnih pragova obuhvata za različite parametre. |
| --- | --- |

(c)

pregledom planova i rezultata validacije/provjere, uključujući odgovarajuće kriterije prihvatljivosti. To uključuje primjereno validacijsko ispitivanje, na primjer ispitivanje hardverske simulacijske petlje (HIL), ispitivanje rada vozila na cesti, ispitivanje sa stvarnim krajnjim korisnicima ili bilo koji drugi prikladan način validacije/provjere. Rezultati validacije i provjere mogu se ocijeniti analiziranjem obuhvata različitih ispitivanja i uspostavljanjem minimalnih pragova obuhvata za različite parametre.

Pregled mora potvrditi da je u točkama od (a) do (c), ako je primjenjivo, obuhvaćen barem jedan od sljedećih elemenata:

| i. | pitanja povezana s interakcijama s drugim sustavima vozila (npr. kočenje, upravljanje po smjeru); |
| --- | --- |

i.

pitanja povezana s interakcijama s drugim sustavima vozila (npr. kočenje, upravljanje po smjeru);

| ii. | kvarovi automatskog sustava za držanje prometne trake i reakcije sustava radi ublažavanja rizika; |
| --- | --- |

ii.

kvarovi automatskog sustava za držanje prometne trake i reakcije sustava radi ublažavanja rizika;

| iii. | situacije unutar predviđenog područja operacija kada sustav, zbog operativnih smetnji (npr. nedovoljna ili pogrešna percepcija okruženja vozila, nerazumijevanje reakcije vozača, putnika ili drugih sudionika u prometu, nedovoljna kontrola, složeni scenariji), može uzrokovati nerazumne sigurnosne rizike za vozača, putnike i druge sudionike u prometu; |
| --- | --- |

iii.

situacije unutar predviđenog područja operacija kada sustav, zbog operativnih smetnji (npr. nedovoljna ili pogrešna percepcija okruženja vozila, nerazumijevanje reakcije vozača, putnika ili drugih sudionika u prometu, nedovoljna kontrola, složeni scenariji), može uzrokovati nerazumne sigurnosne rizike za vozača, putnike i druge sudionike u prometu;

| iv. | identifikacija relevantnih scenarija unutar graničnih uvjeta, metoda upravljanja upotrijebljena za biranje scenarija i alat za validaciju; |
| --- | --- |

iv.

identifikacija relevantnih scenarija unutar graničnih uvjeta, metoda upravljanja upotrijebljena za biranje scenarija i alat za validaciju;

| v. | proces donošenja odluka u obavljanju aktivnosti dinamičke vožnje (npr. hitni manevri), interakciji s drugim sudionicima u prometu i poštovanju prometnih pravila; |
| --- | --- |

v.

proces donošenja odluka u obavljanju aktivnosti dinamičke vožnje (npr. hitni manevri), interakciji s drugim sudionicima u prometu i poštovanju prometnih pravila;

| vi. | u razumnoj mjeri predvidljiva zlouporaba od strane vozača (npr.sustava za otkrivanje raspoloživosti vozača i objašnjenje kako su utvrđeni kriteriji raspoloživosti), pogreške ili pogrešno razumijevanje od strane vozača (npr. nenamjerno premošćivanje naloga sustava) i namjerni nedopušteni zahvati na sustavu; |
| --- | --- |

vi.

u razumnoj mjeri predvidljiva zlouporaba od strane vozača (npr.sustava za otkrivanje raspoloživosti vozača i objašnjenje kako su utvrđeni kriteriji raspoloživosti), pogreške ili pogrešno razumijevanje od strane vozača (npr. nenamjerno premošćivanje naloga sustava) i namjerni nedopušteni zahvati na sustavu;

| vii. | kibernapadi koji utječu na sigurnost vozila (može se obaviti analizom iz Pravilnika UN-a br. 155 o homologaciji vozila s obzirom na kibersigurnost i sustav za upravljanje kibersigurnošću). |
| --- | --- |

vii.

kibernapadi koji utječu na sigurnost vozila (može se obaviti analizom iz Pravilnika UN-a br. 155 o homologaciji vozila s obzirom na kibersigurnost i sustav za upravljanje kibersigurnošću).

Homologacijsko tijelo se u svojem ocjenjivanju služi nasumičnim provjerama odabranih opasnosti (ili kiberprijetnji) kako bi utvrdilo da je argumentacija kojom se podupire sigurnosni koncept razumljiva i logična te primijenjena u različitim funkcijama sustava. U ocjenjivanju se također provjerava jesu li planovi validacije dovoljno pouzdani da mogu dokazati sigurnost (npr. da se odabranim validacijskim alatom ispituje dovoljan udio odabranih scenarija) i jesu li potpuni.

Ocjenjivanje mora pokazati da vozilo ne uzrokuje nerazumne rizike za vozača, osobe u vozilu i druge sudionike u prometu u predviđenom području rada, tj. to obuhvaća:

| (a) | sveukupni cilj validacije (tj. kriterije za prihvaćanje validacije) koji je podržan rezultatima validacije koji pokazuju da stavljanje u uporabu automatskog sustava za držanje prometne trake neće povećati ukupan rizik za vozača, osobe u vozilu i druge sudionike u prometu u usporedbi s vozilima kojima ljudi upravljaju ručno; i |
| --- | --- |

(a)

sveukupni cilj validacije (tj. kriterije za prihvaćanje validacije) koji je podržan rezultatima validacije koji pokazuju da stavljanje u uporabu automatskog sustava za držanje prometne trake neće povećati ukupan rizik za vozača, osobe u vozilu i druge sudionike u prometu u usporedbi s vozilima kojima ljudi upravljaju ručno; i

| (b) | poseban pristup za svaki scenarij koji pokazuje da sustav ni u jednom od scenarija relevantnih za sigurnost neće povećati ukupan rizik za vozača, osobe u vozilu i druge sudionike u prometu u usporedbi s vozilima kojima ljudi upravljaju ručno; i |
| --- | --- |

(b)

poseban pristup za svaki scenarij koji pokazuje da sustav ni u jednom od scenarija relevantnih za sigurnost neće povećati ukupan rizik za vozača, osobe u vozilu i druge sudionike u prometu u usporedbi s vozilima kojima ljudi upravljaju ručno; i

homologacijsko tijelo mora provesti ili zatražiti provođenje ispitivanja kako je određeno u stavku 4. radi provjere sigurnosnog koncepta.

| 3.4.4.1. | U dokumentaciji se pojedinačno navode praćeni parametri te se za svaki tip kvara iz stavka 3.4.4. ovog Priloga navodi signal upozorenja koji se daje vozaču/osobama u vozilu/drugim sudionicima u prometu i/ili osoblju koje obavlja servis ili tehnički pregled. |
| --- | --- |

3.4.4.1.

| 3.4.4.2. | U dokumentaciji se također opisuju mjere uvedene kako bi se osiguralo da „sustav” ne stvara nerazumne rizike za vozača, osobe u vozilu i druge sudionike u prometu kad na učinak „sustava” utječu uvjeti iz okruženja, npr. klimatski uvjeti, temperatura, prodiranje prašine, prodiranje vode, naslage leda. |
| --- | --- |

3.4.4.2.

| 3.5. | Sustav upravljanja sigurnošću (provjera postupka) |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Za softver i hardver koji se koriste u „sustavu” proizvođač mora dokazati homologacijskom tijelu, u pitanjima koja se odnose na sustav upravljanja sigurnošću, da su primijenjeni djelotvorni postupci, metodologija i alati, da su ažurni i da ih se poštuje unutar organizacije kako bi se upravljalo sigurnošću i kako bi propisani zahtjevi bili kontinuirano ispunjeni tijekom cijelog životnog vijeka proizvoda (projektiranje, razvoj, proizvodnja, iskorištavanje uključujući poštovanje prometnih propisa i stavljanje izvan uporabe). |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Faze projektiranja i razvoja moraju inkorporirati sustav upravljanja sigurnošću, poštovanje i primjenu propisa, ispitivanje, praćenje kvarova, njihovo ispravljanje i stavljanje u uporabu |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Proizvođač mora uspostaviti i održavati djelotvorne komunikacijske kanale među odjelima svojeg poduzeća koji su odgovorni za funkcionalnu/operativnu sigurnost, kibersigurnost i sva druga područja relevantna za sigurnost vozila. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Proizvođač mora uspostaviti postupke za praćenje incidenata/nesreća/sudara relevantnih za sigurnost koje je uzrokovao uključeni automatski sustav za držanje prometne trake i postupak za upravljanje mogućim propustima relevantnima za sigurnost nakon registracije (zatvoren krug terenskog praćenja) i ažuriranje vozila. U okviru tog postupka mora se izvješćivati homologacijska tijela o kritičnim incidentima (tj. nesreće koje uključuju druge sudionike u prometu i mogući propusti relevantni za sigurnost). |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Proizvođač mora dokazati da se provode periodičke neovisne provjere internih postupaka kako bi se osiguralo da se postupci uspostavljeni u skladu sa stavcima od 3.5.1. do 3.5.4. dosljedno provode. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Proizvođači moraju uspostaviti odgovarajuće mehanizme (npr. ugovorne aranžmane, jasna sučelja, sustav kontrole kvalitete) s dobavljačima kako bi osigurali da dobavljačev sustav upravljanja sigurnošću ispunjava zahtjeve iz stavaka 3.5.1. (osim za aspekte vozila poput „rada” i „stavljanja izvan uporabe”), 3.5.2., 3.5.3. i 3.5.5. |
| --- | --- |

3.5.6.

4.   PROVJERA I ISPITIVANJE

| 4.1. | Funkcionalni rad „sustava”, kako je opisan u dokumentima koji se zahtijevaju u stavku 3., ispituje se na sljedeći način. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Provjera funkcije „sustava”
  Homologacijsko tijelo provjerava „sustav” u uvjetima bez kvara tako što na ispitnoj stazi ispituje niz funkcija odabranih među onima koje je proizvođač opisao u stavku 3.2. i provjerava sveukupno ponašanje sustava u stvarnim uvjetima vožnje, uključujući poštovanje prometnih pravila.
  Ta ispitivanja uključuju scenarije u kojima vozač premošćuje naloge sustava.
  Ispitivanja u skladu s ovim Prilogom vrše se uz uzimanje u obzir ispitivanja iz Priloga 5. ovog Pravilnika koja su već obavljena. |
| --- | --- |

4.1.1.

Homologacijsko tijelo provjerava „sustav” u uvjetima bez kvara tako što na ispitnoj stazi ispituje niz funkcija odabranih među onima koje je proizvođač opisao u stavku 3.2. i provjerava sveukupno ponašanje sustava u stvarnim uvjetima vožnje, uključujući poštovanje prometnih pravila.

Ta ispitivanja uključuju scenarije u kojima vozač premošćuje naloge sustava.

Ispitivanja u skladu s ovim Prilogom vrše se uz uzimanje u obzir ispitivanja iz Priloga 5. ovog Pravilnika koja su već obavljena.

| 4.1.1.1. | Rezultati provjere moraju odgovarati opisu, uključujući strategije upravljanja, koji je u skladu sa stavkom 3.2. dostavio proizvođač, i moraju ispunjavati zahtjeve propisane ovim Pravilnikom. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

| 4.1.2. | Provjera sigurnosnog koncepta iz stavka 3.4.
  Reakcija „sustava” provjerava se pod utjecajem neispravnosti u bilo kojoj pojedinačnoj jedinici primjenom odgovarajućih izlaznih signala na električne jedinice ili mehaničke elemente radi oponašanja učinaka unutarnjih kvarova u jedinici. Homologacijsko tijelo provodi tu provjeru za barem jednu pojedinačnu jedinicu, no ne provjerava odziv „sustava” na višestruke istodobne kvarove pojedinačnih jedinica.
  Homologacijsko tijelo provjerava da ta ispitivanja uključuju aspekte koji mogu utjecati na upravljivost vozila i informacije o korisnicima (aspekti sučelja čovjek-stroj (HMI), npr. scenariji tranzicije). |
| --- | --- |

4.1.2.

Reakcija „sustava” provjerava se pod utjecajem neispravnosti u bilo kojoj pojedinačnoj jedinici primjenom odgovarajućih izlaznih signala na električne jedinice ili mehaničke elemente radi oponašanja učinaka unutarnjih kvarova u jedinici. Homologacijsko tijelo provodi tu provjeru za barem jednu pojedinačnu jedinicu, no ne provjerava odziv „sustava” na višestruke istodobne kvarove pojedinačnih jedinica.

Homologacijsko tijelo provjerava da ta ispitivanja uključuju aspekte koji mogu utjecati na upravljivost vozila i informacije o korisnicima (aspekti sučelja čovjek-stroj (HMI), npr. scenariji tranzicije).

| 4.1.2.1. | Homologacijska tijela također provjeravaju niz scenarija koji su od kritične važnosti za otkrivanje objekata i događaja te reakciju (OEDR), karakterizaciju procesa donošenja odluka i funkcije sučelja čovjek-stroj sustava (npr. objekt je teško otkriti, funkcioniranje na granicama predviđenog područja operacija, scenariji s poremećajima u prometu) kako je definirano Pravilnikom. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Rezultati provjere moraju odgovarati dokumentiranom sažetku analize opasnosti do razine općeg učinka dovoljne da se sigurnosni koncept i izvedba potvrde kao prikladni i u skladu sa zahtjevima iz ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.2. | Simulacijski alat i matematički modeli za provjeru sigurnosnog koncepta mogu se koristiti u skladu s Popisom 8. Sporazuma iz 1958. (revizija 3.), posebno za scenarije koje je teško izvoditi na ispitnoj stazi ili u stvarnim uvjetima vožnje. Proizvođači moraju dokazati mogućnosti simulacijskog alata, njegovu valjanost za predmetni scenarij i validaciju koja je obavljena za lanac simulacijskih alata (korelacija rezultata s rezultatima empirijskih ispitivanja). |
| --- | --- |

4.2.

5.   IZVJEŠĆIVANJE

Izvješća o ocjenjivanju moraju biti takva da omogućuju sljedivost, npr. verzije pregledanih dokumenata moraju se kodirati i navesti u evidenciji tehničke službe.

Primjer mogućeg izgleda obrasca za ocjenjivanje koji tehnička služba upućuje homologacijskom tijelu naveden je u Dodatku 1. ovom Prilogu. Elementi koji su navedeni u ovom Dodatku su minimum koji mora biti obuhvaćen.

6.   OBAVIJEST DRUGIM HOMOLOGACIJSKIM TIJELIMA (Dodatak 2.) koja sadržava:

| (a) | opis ODD-a i funkcionalne arhitekture visoke razine, s fokusom na funkcije koje su dostupne vozaču, osobama u vozilu i drugim sudionicima u prometu. |
| --- | --- |

(a)

opis ODD-a i funkcionalne arhitekture visoke razine, s fokusom na funkcije koje su dostupne vozaču, osobama u vozilu i drugim sudionicima u prometu.

| (b) | rezultate ispitivanja koje su dobila homologacijska tijela tijekom postupka provjere. |
| --- | --- |

(b)

rezultate ispitivanja koje su dobila homologacijska tijela tijekom postupka provjere.

7.   KOMPETENTNOST OSOBLJA KOJE OBAVLJA PROVJERE/OCJENJIVANJA

Ocjenjivanja u skladu s ovim Prilogom obavljaju isključivo ocjenjivači koji imaju tehnička i administrativna znanja koja su potrebna za te svrhe. Te osobe moraju biti posebno osposobljene za ocjenjivača za ISO 26262-2018 (Funkcionalna sigurnost – cestovna vozila) i ISO/PAS 21448 (Sigurnost predviđene funkcionalnosti cestovnih vozila) i znati uzeti u obzir aspekte kibersigurnosti u skladu s Pravilnikom UN-a br. 155 i normom ISO/SAE 21434). Ta se kompetencija dokazuje odgovarajućim kvalifikacijama ili drugom ekvivalentnom evidencijom o osposobljavanju.

Dodatak
  1.

Predložak obrasca za ocjenjivanje automatskog sustava za držanje prometne trake

Broj ispitnog izvješća: ...

1.

Identifikacija

1.1.

Marka: ...

1.2.

Tip vozila: ...

1.3.

Način identifikacije sustava na vozilu: ...

1.4.

Mjesto te oznake: ...

1.5.

Ime i adresa proizvođača: ...

1.6.

Ako postoji, ime i adresa proizvođačeva zastupnika: ...

1.7.

Referentni broj dokumentacije: ...

Datum prvog izdavanja: ...

Datum posljednjeg ažuriranja: ...

2.

Opis ispitanih vozila/sustava

2.1.

Opći opis: ...

2.2.

Opis svih upravljačkih funkcija „sustava” i metoda rada: ...

2.3.

Opis sastavnih dijelova i dijagrami međusobnih veza u „sustavu”:

3.

Proizvođačev sigurnosni koncept

3.1.

Opis toka signala, operativnih podataka i njihovih prioriteta: ...

3.2.

Proizvođač...potvrđuje da „sustav”
  radi bez nerazumnih opasnosti za vozača, putnike u vozilu i druge sudionike u prometu.

3.3.

Osnovna arhitektura softvera te metode i alati upotrijebljeni za njegov razvoj: ...

3.4.

Opis sigurnosnog koncepta „sustava” ...

3.5.

Dokumentirane analize ponašanja „sustava” u slučaju pojedinačnih opasnosti ili neispravnosti: ...

3.6.

Opis ugrađenih mjera za uvjete okruženja: ...

3.7.

Odredbe za redoviti tehnički pregled „sustava”: ...

3.8.

Rezultati ispitivanja „sustava” radi provjere u skladu sa stavkom 4.1.1. Priloga 4. Pravilniku UN-a br. 157: ...

3.9.

Rezultati ispitivanja sigurnosnog koncepta radi provjere u skladu sa stavkom 4.1.2. Priloga 4. Pravilniku UN-a br. 157: ...

3.10.

Datum ispitivanja: ...

3.11.

Tehnička služba koja je provela ispitivanje

Potpis: ... Datum: ...

3.12.

Napomene: ...

Dodatak 2.

Predložak opisnog dokumenta za automatske sustave za držanje prometne trake koji podnosi proizvođač u svrhe homologacije

1.   OPIS AUTOMATSKOG SUSTAVA ZA DRŽANJE PROMETNE TRAKE

| 1.1. | Predviđeno područje rada (brzina, vrsta ceste, država, okoliš, stanje ceste itd.) / granični uvjeti / glavni uvjeti za manevre za minimizaciju rizika i zahtjeve za predaju kontrole vozaču ... |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Osnovne karakteristike (npr. otkrivanje objekata i događaja te reakcija (OEDR)...) ... |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sredstva za aktiviranje sustava, premošćivanje naloga sustava i deaktiviranje sustava ... |
| --- | --- |

1.3.

2.   OPIS FUNKCIJA „SUSTAVA”, UKLJUČUJUĆI STRATEGIJE UPRAVLJANJA

| 2.1. | Glavne funkcije automatizirane vožnje (funkcionalna arhitektura, percipiranje okoline) ... |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Internalizirane u vozilu ... |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Izvan vozila (npr. pozadinske) ... |
| --- | --- |

2.1.2.

3.   PREGLED GLAVNIH SASTAVNIH DIJELOVA (JEDINICA) „SUSTAVA”

| 3.1. | Upravljačke jedinice ... |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Senzori ... |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Mape/određivanje položaja ... |
| --- | --- |

3.3.

4.   USTROJ I SHEME SUSTAVA

| 4.1. | Shematski prikaz sustava uključujući senzore za percipiranje okoline (npr. blok-dijagram) ... |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Popis i shematski prikaz veza unutar sustava (npr. blok-dijagram) ... |
| --- | --- |

4.2.

5.   SPECIFIKACIJE

| 5.1. | Sredstva za provjeru ispravnosti funkcioniranja sustava ... |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Sredstva koja su primijenjena za zaštitu od jednostavnog neovlaštenog aktiviranja/rada i zahvata na sustavu ... |
| --- | --- |

5.2.

6.   SIGURNOSNI KONCEPT

| 6.1. | Siguran rad – izjava proizvođača vozila ... |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Pregled arhitekture softvera (npr. blok-dijagram) ... |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Način određivanja logike sustava ... |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Općenito objašnjenje glavnih koncepata ugrađenih u „sustav” kojima se omogućuje siguran rad i interakcija s drugim sudionicima u prometu u uvjetima neispravnosti, operativnih smetnji i pojavi planiranih/neplaniranih uvjeta izvan predviđenog područja operacija. ... |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Opći opis glavnih načela za nošenje s kvarom, strategije razine djelomičnog sustava, uključujući strategiju za ublažavanje rizika (manevar za minimizaciju rizika) ... |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Interakcije s vozačem, osobama u vozilu i drugim sudionicima u prometu, uključujući signale upozorenja i zahtjeve za predaju kontrole vozaču koji se šalju vozaču ... |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Proizvođačka validacija zahtjeva u pogledu radnog učinka koji su navedeni drugdje u Pravilniku, uključujući OEDR, HMI, poštovanje prometnih propisa i zaključak da je sustav projektiran tako da radi bez nerazumnih opasnosti za vozača, osobe u vozilu i druge sudionike u prometu ... |
| --- | --- |

6.7.

7.   PROVJERA I ISPITIVANJA KOJA VRŠE NADLEŽNA TIJELA

| 7.1. | Provjera osnovne funkcije „sustava” ... |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Primjeri provjere reakcije sustava pod utjecajem kvara ili operativne smetnje, neposredne opasnosti, hitnog slučaja i graničnih uvjeta ... |
| --- | --- |

7.2.

8.   SUSTAV ZA POHRANU PODATAKA

| 8.1. | Vrsta podataka koji se pohranjuju ... |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Mjesto gdje se podaci pohranjuju ... |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Zabilježeni događaji i podatkovni elementi, sredstva za osiguravanje sigurnosti i zaštite podataka ... |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Način pristupa podacima ... |
| --- | --- |

8.4.

9.   KIBERSIGURNOST (MOGUĆE JE UPUĆIVANJE NA PRAVILNIK O KIBERSIGURNOSTI)

| 9.1. | Opći opis sustava za upravljanje kibersigurnošću i ažuriranje softvera ... |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Opći opis različitih rizika i mjera koje su upotrijebljene za smanjivanje tih rizika ... |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Opći opis postupka ažuriranja ... |
| --- | --- |

9.3.

10.   INFORMIRANJE KORISNIKA

| 10.1. | Predložak informacija koje se pružaju korisnicima (uključujući zadatke koji se od vozača očekuju unutar predviđenog područja operacija i izvan predviđenog područja operacija) ... |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Izvadak relevantnog dijela iz korisničkog priručnika ... |
| --- | --- |

10.2.

Dodatak 3.

Smjernice za kritične scenarije poremećaja u prometu za ALKS

1.   OPĆENITO

| 1.1 | ovom se dokumentu pojašnjava derivacijski proces za definiranje uvjeta u kojima automatski sustavi za držanje prometne trake (ALKS) izbjegava sudar Uvjeti u kojima ALKS izbjegava sudar određeni su općim programom za simulaciju koji imitira obrazac ponašanja pažljivog ljudskog vozača i povezanim parametrima u kritičnim scenarijima poremećaja u prometu. |
| --- | --- |

1.1

2.   KRITIČNI PROMETNI SCENARIJI

| 2.1. | Kritični scenariji poremećaja u prometu su situacije u kojima ALKS možda neće moći izbjeći sudar. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Sljedeća tri scenarija su kritični prometni scenariji:






  (a) | ubacivanje: „drugo vozilo” iznenada se ubacuje pred „ego vozilo” (ego vozilo = vozilo koje se ispituje) |
| --- | --- | --- |

2.2.

(a)

ubacivanje: „drugo vozilo” iznenada se ubacuje pred „ego vozilo” (ego vozilo = vozilo koje se ispituje)

| (b) | vozilo ispred napušta traku: „drugo vozilo” iznenada izlazi iz prometne trake „ego vozila” |
| --- | --- |

(b)

vozilo ispred napušta traku: „drugo vozilo” iznenada izlazi iz prometne trake „ego vozila”

| (c) | usporavanje: „drugo vozilo” iznenada usporava ispred „ego vozila” |
| --- | --- |

(c)

usporavanje: „drugo vozilo” iznenada usporava ispred „ego vozila”

| 2.3. | Svaki od tih kritičnih prometnih scenarija može se izazvati pomoću sljedećih parametara/elemenata:






  (a) | geometrije ceste; |
| --- | --- | --- |

2.3.

(a)

geometrije ceste;

| (b) | ponašanja/manevara drugih vozila. |
| --- | --- |

(b)

ponašanja/manevara drugih vozila.

3.   OBRAZAC PONAŠANJA ALKS-a

| 3.1. | Kritični prometni scenariji za ALKS dijele se na scenarije koje je moguće izbjeći i scenarije koje je nemoguće izbjeći. Prag koji dijeli scenarije koje je moguće izbjeći i scenarije koje je nemoguće izbjeći temelji se na simulaciji ponašanja kompetentnog i pažljivog ljudskog vozača. Očekuje se da bi ALKS mogao izbjeći neke od scenarija koje bi čovjeku bilo nemoguće izbjeći. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U scenariju ALKS-a pri maloj brzini pretpostavka je da bi se nesreća prema obrascu ponašanja vozača mogla izbjeći samo kočenjem. Obrazac ponašanja vozača se dijeli na sljedeća tri segmenta: „uočavanje”, „odlučivanje” i „reakcija” Ti su segmenti prikazani na slici 1. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kako bi se utvrdili uvjeti pri kojima automatizirani sustav za držanje prometne trake (ALKS) izbjegava sudar, faktori za obrazac ponašanja za ta tri segmenta iz sljedeće tablice upotrebljavaju se za obrazac ponašanja ALKS-a u usporedbi s ponašanjem pažljivog ljudskog vozača kojem pomažu napredni sustavi za pomoć vozaču (ADAS). |
| --- | --- |

3.3.

Image 21

Tablica 1.

Faktori za obrazac ponašanja za vozila

| | | Faktori |
| --- | --- | --- |
| Točka uočavanja rizika | Promjena prometne trake (ubacivanje, odsijecanje) | Pomak centra vozila od više od 0,375 m od središta prometne trake
  (izvedeno iz istraživanja provedenih u Japanu) |
| Usporenje | Omjer usporenja vozila ispred ego vozila i razdaljine između njih |
| ssVrijeme za evaluaciju rizika | 0,4 sekunde
  (iz istraživanja provedenih u Japanu) |
| Vrijeme koje je proteklo od završetka uočavanja do početka usporavanja | 0,75 sekundi
  (prema općim rezultatima iz Japana) |
| Vrijeme od trzaja do početka usporavanja punom snagom (trenje s cestom 1,0) | 0,6 sekundi do 0,774 G
  (na temelju eksperimenata američke NHTSA i iz Japana) |
| Vrijeme od trzaja do početka usporavanja punom snagom (nakon što se vozilo potpuno ubaci ispred ego vozila, trenje s cestom 1,0) | 0,6 sekundi do 0,85 G
  (izvedeno iz Pravilnika br. 152 o AEBS-u) |

Faktori

Točka uočavanja rizika

Promjena prometne trake (ubacivanje, odsijecanje)

Pomak centra vozila od više od 0,375 m od središta prometne trake

(izvedeno iz istraživanja provedenih u Japanu)

Usporenje

Omjer usporenja vozila ispred ego vozila i razdaljine između njih

ssVrijeme za evaluaciju rizika

0,4 sekunde

(iz istraživanja provedenih u Japanu)

Vrijeme koje je proteklo od završetka uočavanja do početka usporavanja

0,75 sekundi

(prema općim rezultatima iz Japana)

Vrijeme od trzaja do početka usporavanja punom snagom (trenje s cestom 1,0)

0,6 sekundi do 0,774 G

(na temelju eksperimenata američke NHTSA i iz Japana)

Vrijeme od trzaja do početka usporavanja punom snagom (nakon što se vozilo potpuno ubaci ispred ego vozila, trenje s cestom 1,0)

0,6 sekundi do 0,85 G

(izvedeno iz Pravilnika br. 152 o AEBS-u)

| 3.4. | Obrazac ponašanja vozača za tri scenarija ALKS-a: |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Scenarij ubacivanja
  Bočno kretanje vozila unutar prometne trake obično ne iznosi više od 0,375 m
  Granica koja se percipira kao ubacivanje je kada se vozilo bočno kreće više od tog uobičajenog bočnog kretanja (moguće prije stvarnog prelaska u drugu traku)
  Udaljenost a. je udaljenost uočavanja na temelju vremena uočavanja [a]. Ona definira bočnu udaljenost koja je potrebna da bi se uočilo da vozilo obavlja manevar ubacivanja. Vrijednost a. se dobiva pomoću sljedeće formule:
  a. = Brzina bočnog kretanja x Vrijeme za uočavanje rizika [a] (0,4 sekunde)
  Vrijeme za uočavanje rizika počinje kada vodeće vozilo prijeđe granicu bočnog kretanja za toliko da se percipira kao ubacivanje
  Najveća bočna brzina temelji se na rezultatima ispitivanja u Japanu.
  Vrijeme percepcije rizika [a] temelji se na rezultatima iz simulatora vožnje u Japanu.
  2 sekunde* je maksimalno vrijeme do sudara (TTC); ako je to vrijeme manje od toga, smatra se da postoji opasnost od sudara u uzdužnom smjeru kretanja.







  Napomena: | TTC = 2,0 sekunde je vrijednost koja je odabrana na temelju smjernica iz Pravilnika UN-a o signalima upozorenja. |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Bočno kretanje vozila unutar prometne trake obično ne iznosi više od 0,375 m

Granica koja se percipira kao ubacivanje je kada se vozilo bočno kreće više od tog uobičajenog bočnog kretanja (moguće prije stvarnog prelaska u drugu traku)

Udaljenost a. je udaljenost uočavanja na temelju vremena uočavanja [a]. Ona definira bočnu udaljenost koja je potrebna da bi se uočilo da vozilo obavlja manevar ubacivanja. Vrijednost a. se dobiva pomoću sljedeće formule:

a. = Brzina bočnog kretanja x Vrijeme za uočavanje rizika [a] (0,4 sekunde)

Vrijeme za uočavanje rizika počinje kada vodeće vozilo prijeđe granicu bočnog kretanja za toliko da se percipira kao ubacivanje

Najveća bočna brzina temelji se na rezultatima ispitivanja u Japanu.

Vrijeme percepcije rizika [a] temelji se na rezultatima iz simulatora vožnje u Japanu.

2 sekunde* je maksimalno vrijeme do sudara (TTC); ako je to vrijeme manje od toga, smatra se da postoji opasnost od sudara u uzdužnom smjeru kretanja.

Napomena:

Image 22

| 3.4.2. | Za scenarij kada vozilo ispred napušta traku:
  Bočno kretanje vozila unutar prometne trake obično ne iznosi više od 0,375 m
  Granica koja se percipira kao napuštanje trake vozila ispred je kada se to vozilo bočno kreće više od tog uobičajenog bočnog kretanja (moguće prije stvarnog prelaska u drugu traku)
  Vrijeme za uočavanje rizika [a] iznosi 0,4 sekundi i počinje kada vodeće vozilo premaši granicu bočnog kretanja za toliko da se percipira kao napuštanje trake
  Vrijeme od 2 sekunde je maksimalno vrijeme definirano slobodnim prostorom ispred vozila (THW), za koje se smatra da postoji opasnost od sudara u uzdužnom smjeru kretanja.







  Napomena: | THW = 2,0 sekunde je odabrano prema propisima i smjernicama drugih zemalja. |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

Bočno kretanje vozila unutar prometne trake obično ne iznosi više od 0,375 m

Granica koja se percipira kao napuštanje trake vozila ispred je kada se to vozilo bočno kreće više od tog uobičajenog bočnog kretanja (moguće prije stvarnog prelaska u drugu traku)

Vrijeme za uočavanje rizika [a] iznosi 0,4 sekundi i počinje kada vodeće vozilo premaši granicu bočnog kretanja za toliko da se percipira kao napuštanje trake

Vrijeme od 2 sekunde je maksimalno vrijeme definirano slobodnim prostorom ispred vozila (THW), za koje se smatra da postoji opasnost od sudara u uzdužnom smjeru kretanja.

Napomena:

Image 23

| 3.4.3. | Za scenarij usporavanja:
  Vrijeme za uočavanje rizika [a] iznosi 0,4 sekunde. Vrijeme za uočavanje rizika [a] počinje kada vodeće vozilo uspori za više od 5m/s2. |
| --- | --- |

3.4.3.

Vrijeme za uočavanje rizika [a] iznosi 0,4 sekunde. Vrijeme za uočavanje rizika [a] počinje kada vodeće vozilo uspori za više od 5m/s2.

Image 24

4.   PARAMETRI

| 4.1. | Dolje navedeni parametri su od ključne važnosti kada se opisuju kritični prometni scenariji u odjeljku 2.1. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Mogu se dodati i drugi parametri okoliša (npr. koeficijent trenja ceste, zavoji na cesti, svjetlo).

  Tablica 2.


  Dodatni parametri








  Radni uvjeti | Kolnik | Broj prometnih traka broj paralelnih i susjednih prometnih traka u istom smjeru
  Širina trake = širina svake trake
  Nagib kolnika = nagib kolinka na mjestu ispitivanja
  Stanje kolnika = stanje kolnika (suh, mokar, poledica, snijeg, novi, istrošeni) uključujući koeficijent trenja
  Oznake prometne trake = vrsta, boja, širina, vidljivost oznaka |
| --- | --- | --- | --- |
| Uvjeti okruženja | Svjetlo = intenzitet i smjer svjetla (tj. dan, noć, sunčano, oblačno)
  Meteorološki uvjeti = smjer i snaga vjetra, količina kiše, snijega itd. |
| Početni uvjeti | Početna brzina | Ve0 = brzina ego vozila |
| Vo0 = brzina vozila ispred ego vozila u istoj prometnoj traci ili u susjednoj prometnoj traci |
| Vf0 = brzina prvog od tri vozila u istoj prometnoj traci, od kojih je posljednje ego vozilo |
| Početna udaljenost | dx0 = udaljenost u uzdužnom smjeru od prednjeg kraja ego vozila i stražnjeg kraja vozila ispred ego vozila u istoj prometnoj traci ili u susjednoj prometnoj traci |
| dy0 = unutarnja bočna udaljenost između uzdužne ravnine vanjskog boka ego vozila paralelne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila unutar prometne trake i uzdužne ravnine vanjskog boka vozila ispred ego vozila paralelne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila u susjednoj traci. |
| dy0_f = unutarnja bočna udaljenost između uzdužne ravnine vanjskog boka vozila koje se nalazi ispred ego vozila paralelne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila unutar prometne trake i uzdužne ravnine vanjskog boka prvog od tri vozila paralelne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila u susjednoj prometnoj traci. |
| dx0_f = udaljenost u uzdužnom smjeru od prednjeg kraja vozila ispred ego vozila i stražnjeg kraja prvog od tri vozila |
| dfy = širina prvog od tri vozila |
| doy = širina vozila ispred ego vozila |
| dox = duljina vozila ispred ego vozila |
| Kretanje vozila | Bočno kretanje vozila | Vy =bočna brzina vozila ispred ego vozila |
| Usporenje | Gx_max = najveće usporenje vozila ispred ego vozila u G |
| dG/dt = stopa usporenja (trzaj) vozila ispred ego vozila |

4.2.

Tablica 2.

Dodatni parametri

Radni uvjeti

Kolnik

Broj prometnih traka broj paralelnih i susjednih prometnih traka u istom smjeru

Širina trake = širina svake trake

Nagib kolnika = nagib kolinka na mjestu ispitivanja

Stanje kolnika = stanje kolnika (suh, mokar, poledica, snijeg, novi, istrošeni) uključujući koeficijent trenja

Oznake prometne trake = vrsta, boja, širina, vidljivost oznaka

Uvjeti okruženja

Svjetlo = intenzitet i smjer svjetla (tj. dan, noć, sunčano, oblačno)

Meteorološki uvjeti = smjer i snaga vjetra, količina kiše, snijega itd.

Početni uvjeti

Početna brzina

Ve0 = brzina ego vozila

Vo0 = brzina vozila ispred ego vozila u istoj prometnoj traci ili u susjednoj prometnoj traci

Vf0 = brzina prvog od tri vozila u istoj prometnoj traci, od kojih je posljednje ego vozilo

Početna udaljenost

dx0 = udaljenost u uzdužnom smjeru od prednjeg kraja ego vozila i stražnjeg kraja vozila ispred ego vozila u istoj prometnoj traci ili u susjednoj prometnoj traci

dy0 = unutarnja bočna udaljenost između uzdužne ravnine vanjskog boka ego vozila paralelne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila unutar prometne trake i uzdužne ravnine vanjskog boka vozila ispred ego vozila paralelne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila u susjednoj traci.

dy0_f = unutarnja bočna udaljenost između uzdužne ravnine vanjskog boka vozila koje se nalazi ispred ego vozila paralelne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila unutar prometne trake i uzdužne ravnine vanjskog boka prvog od tri vozila paralelne sa srednjom uzdužnom ravninom vozila u susjednoj prometnoj traci.

dx0_f = udaljenost u uzdužnom smjeru od prednjeg kraja vozila ispred ego vozila i stražnjeg kraja prvog od tri vozila

dfy = širina prvog od tri vozila

doy = širina vozila ispred ego vozila

dox = duljina vozila ispred ego vozila

Kretanje vozila

Bočno kretanje vozila

Vy =bočna brzina vozila ispred ego vozila

Usporenje

Gx_max = najveće usporenje vozila ispred ego vozila u G

dG/dt = stopa usporenja (trzaj) vozila ispred ego vozila

| 4.3. | U nastavku su grafički predstavljeni parametri za tri vrste scenarija |
| --- | --- |

4.3.

Image 25

5.   REFERENTNE INFORMACIJE

Sljedeći grafikoni s podacima su primjeri simulacija kojima se utvrđuje u kojim uvjetima ALKS izbjegava sudar, uzimajući u obzir kombinaciju svakog parametra za raspon brzina do najveće brzine na kojoj vozilom smije upravljati ALKS.

| 5.1. | Ubacivanje





  (slika – grafikon s podacima) |
| --- | --- |

5.1.

Image 26

(slika – grafikon s podacima)

Image 27

Image 28

Image 29

Image 30

Image 31

Image 32

Image 33

Image 34

Image 35

| 5.2. | Vozilo ispred napušta traku
  Moguće je izbjeći sva vozila koja usporavaju (zaustavljaju se) ispred vozila koje je napustilo prometnu traku u sljedećim voznim uvjetima ako THW iznosi dvije sekunde.
  (slika – grafikon s podacima) |
| --- | --- |

5.2.

Moguće je izbjeći sva vozila koja usporavaju (zaustavljaju se) ispred vozila koje je napustilo prometnu traku u sljedećim voznim uvjetima ako THW iznosi dvije sekunde.

(slika – grafikon s podacima)

Image 36

Image 37

Image 38

Image 39

| 5.3. | Usporenje
  Moguće je izbjeći naglo usporenje od –1,0 G ili manje u sljedećim situacijama u vožnji ako THW iznosi dvije sekunde.
  (slika – grafikon s podacima)





  (slika – grafikon s podacima) |
| --- | --- |

5.3.

Moguće je izbjeći naglo usporenje od –1,0 G ili manje u sljedećim situacijama u vožnji ako THW iznosi dvije sekunde.

(slika – grafikon s podacima)

Image 40

(slika – grafikon s podacima)

Image 41

---

PRILOG 5.

Ispitne specifikacije za ALKS

1.   UVOD

U ovom se prilogu definiraju ispitivanja čija je svrha potvrđivanje tehničkih zahtjeva primjenjivih na ALKS.

Dok se ne postigne dogovor o točnim odredbama za ispitivanja, tehnička služba mora osigurati da se ALKS podvrgne barem ispitivanjima iz Priloga 5. Tehnička služba bira ispitne parametre za svako ispitivanje koje se bilježi u ispitnom izvješću na takav način da je omogućena sljedivost i ponovljivost ispitnih uvjeta.

Kriteriji za prolaznu i negativnu ocjenu izvode se isključivo iz tehničkih zahtjeva iz stavaka od 5. do 7. Pravilnika. Ti su zahtjevi formulirani tako da omogućuju izvođenje kriterija za prolaznu i negativnu ocjenu ne samo za određeni skup ispitnih parametara nego za bilo koju kombinaciju parametara za koje je sustav projektiran (npr. raspon radnih brzina, raspon bočnog ubrzanja, raspon zavoja unutar ograničenja sustava).

Ispitne specifikacije iz ovog dokumenta predstavljaju minimum koji se ispituje; tijela tehničke službe mogu izvesti i druga ispitivanja unutar ograničenja sustava i nakon toga usporediti izmjerene rezultate sa zahtjevima (empirijski i očekivani rezultat ispitivanja).

2.   DEFINICIJE

Za potrebe ovog Priloga:

| 2.1. | „Vrijeme do sudara” (TTC) znači vremenska vrijednost dobivena dijeljenjem uzdužne udaljenosti (u smjeru kretanja ispitivanog vozila) između ispitivanog vozila i mete s longitudinalnom relativnom brzinom ispitivanog vozila i mete u bilo kojem trenutku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | „Paralelna udaljenost” znači udaljenost između uzdužne (u smjeru vožnje) središnje ravnine vozila i uzdužne središnje razine mete, izmjerena na tlu, normalizirana s polovinom širine vozila bez naprava za neizravno motrenje i korigirana dodavanjem 50 %. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | „Meta u obliku pješaka” znači meka meta koja predstavlja pješaka. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | „Meta u obliku osobnog automobila” znači meta koja predstavlja osobni automobil. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | „Meta u obliku motornog vozila na dva kotača” znači motocikl s motociklistom. |
| --- | --- |

2.5.

3.   OPĆA NAČELA

| 3.1. | Uvjeti ispitivanja |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Ispitivanja se vrše u uvjetima (npr. okoliša, geometrije ceste) u kojima je moguća aktivacija ALKS-a. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Ako je potrebno prilagoditi sustav radi izvođenja ispitivanja, npr. kriterije za procjenu vrste ceste ili informacije o vrsti ceste (podaci iz zemljopisnih karata), te prilagodbe ne smiju utjecati na rezultate ispitivanja. Te se modifikacije u načelu dokumentiraju i prilažu ispitnom izvješću. Opis tih modifikacija i dokazi o njihovu utjecaju (ako ga ima) dokumentiraju se i prilažu ispitnom izvješću. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ispitna površina mora omogućavati prianjanje barem onoliko koliko se zahtijeva scenarijem kako bi se postigao očekivani rezultat ispitivanja. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Ispitne mete |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.4.1. | Meta koja se koristi za ispitivanja otkrivanja vozila je običan osobni automobil kategorije M ili N, proizveden u velikoj seriji, ili, alternativno, „meka meta” koja predstavlja vozilo u pogledu njegovih identifikacijskih karakteristika za senzorski sustav ALKS-a tijekom ispitivanja u skladu s normom ISO 19206-3:2018. Referentna točka lokacije vozila je krajnja stražnja točka središnjice vozila. |
| --- | --- |

3.1.4.1.

| 3.1.4.2. | Meta u obliku motornog vozila na dva kotača koja se koristi za ispitivanja je ispitna naprava u skladu s normom ISO CD 19206-5 ili homologirani motocikl kategorije L3, proizveden u velikoj seriji, s motorom obujma od najviše 600 cm3. Referentna točka lokacije motocikla je krajnja stražnja točka središnjice motocikla. |
| --- | --- |

3.1.4.2.

| 3.1.4.3. | Meta koje se koristi za ispitivanja prepoznavanja pješaka je „meka meta sa zglobovima” koja je reprezentativna za ljudske karakteristike za senzorski sustav AEBS-a tijekom ispitivanja u skladu s normom ISO 19206-2:2018. |
| --- | --- |

3.1.4.3.

| 3.1.4.4. | Pojedinosti koje omogućuju točno prepoznavanje i reprodukciju meta moraju se zabilježiti u homologacijskoj dokumentaciji vozila. |
| --- | --- |

3.1.4.4.

| 3.2. | Varijacije ispitnih parametara
  Proizvođač mora prijaviti granične vrijednosti sustava tehničkoj službi. Tehnička služba definira različite kombinacije ispitnih parametara (npr. brzinu vozila s ALKS-om, vrstu i paralelnu udaljenost mete, zakrivljenost prometne trake) kako bi se obuhvatili scenariji u kojima sustav izbjegava sudar i scenariji u kojima se ne očekuje da se sudar može izbjeći, ako je primjenjivo.
  Ako to smatra opravdanim, tehnička služba može provesti dodatna ispitivanja s bilo kojom drugom kombinacijom parametara.
  Ako se sudar ne može izbjeći za neke ispitne parametre, proizvođač mora dokazati dokumentacijom ili, ako je moguće, provjerom/ispitivanjem da sustav ne mijenja bezrazložno svoju strategiju kontrole. |
| --- | --- |

3.2.

Proizvođač mora prijaviti granične vrijednosti sustava tehničkoj službi. Tehnička služba definira različite kombinacije ispitnih parametara (npr. brzinu vozila s ALKS-om, vrstu i paralelnu udaljenost mete, zakrivljenost prometne trake) kako bi se obuhvatili scenariji u kojima sustav izbjegava sudar i scenariji u kojima se ne očekuje da se sudar može izbjeći, ako je primjenjivo.

Ako to smatra opravdanim, tehnička služba može provesti dodatna ispitivanja s bilo kojom drugom kombinacijom parametara.

Ako se sudar ne može izbjeći za neke ispitne parametre, proizvođač mora dokazati dokumentacijom ili, ako je moguće, provjerom/ispitivanjem da sustav ne mijenja bezrazložno svoju strategiju kontrole.

4.   ISPITNI SCENARIJI ZA OCJENJIVANJE RADA SUSTAVA U POGLEDU AKTIVNOSTI DINAMIČKE VOŽNJE

| 4.1. | Zadržavanje u prometnoj traci |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Ispitivanjem se mora dokazati da vozilo s ALKS-om ne napušta svoju prometnu traku i da stabilno održava svoj položaj unutar svoje „ego” prometne trake u cijelom rasponu brzina i zakrivljenosti ceste unutar projektiranih ograničenja sustava. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Ispitivanje se izvodi barem:






  (a) | u trajanju od najmanje pet minuta; |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

(a)

u trajanju od najmanje pet minuta;

| (b) | s metom u obliku osobnog automobila i metom u obliku motornog vozila na dva kotača kao vozila ispred / drugog vozila; |
| --- | --- |

(b)

s metom u obliku osobnog automobila i metom u obliku motornog vozila na dva kotača kao vozila ispred / drugog vozila;

| (c) | s vozilom ispred koje vrluda unutar prometne trake; i |
| --- | --- |

(c)

s vozilom ispred koje vrluda unutar prometne trake; i

| (d) | s drugim vozilom koje vozi blizu pored u susjednoj prometnoj traci. |
| --- | --- |

(d)

s drugim vozilom koje vozi blizu pored u susjednoj prometnoj traci.

| 4.2. | Izbjegavanje sudara sa sudionikom u prometu ili predmetom koji blokira prometnu traku |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Ispitivanjem se dokazuje da ALKS, pri brzinama do specificirane najveće brzine sustava, izbjegava sudar s vozilom koje stoji, drugim sudionikom u prometu koji se ne kreće ili preprekom koja potpuno ili djelomično blokira prometnu traku. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | To ispitivanje se izvodi barem:






  (a) | s metom u obliku osobnog automobila koji stoji; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

(a)

s metom u obliku osobnog automobila koji stoji;

| (b) | s metom u obliku motornog vozila na dva kotača koje stoji; |
| --- | --- |

(b)

s metom u obliku motornog vozila na dva kotača koje stoji;

| (c) | s metom u obliku pješaka koji miruje; |
| --- | --- |

(c)

s metom u obliku pješaka koji miruje;

| (d) | s metom u obliku pješaka koji prelazi prometnu traku brzinom od 5 km/h; |
| --- | --- |

(d)

s metom u obliku pješaka koji prelazi prometnu traku brzinom od 5 km/h;

| (e) | s metom koja predstavlja prepreku koja blokira prometnu traku; |
| --- | --- |

(e)

s metom koja predstavlja prepreku koja blokira prometnu traku;

| (f) | s metom koja je djelomično unutar prometne trake; |
| --- | --- |

(f)

s metom koja je djelomično unutar prometne trake;

| (g) | s više uzastopnih prepreka koje blokiraju prometnu traku (npr. sljedećim redoslijedom: ego vozilo – motocikl – automobil); |
| --- | --- |

(g)

s više uzastopnih prepreka koje blokiraju prometnu traku (npr. sljedećim redoslijedom: ego vozilo – motocikl – automobil);

| (h) | na zavoju ceste. |
| --- | --- |

(h)

na zavoju ceste.

| 4.3. | Praćenje vozila |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Ispitivanjem se dokazuje da ALKS može održavati i ponovno postići potrebnu sigurnu udaljenost od vozila ispred sebe te da može izbjeći sudar s tim vozilom ako ono usporava najvećim mogućim usporenjem za koje je sposobno. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | To ispitivanje se izvodi barem:






  (a) | u cijelom rasponu brzina za koje je ALKS projektiran; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

(a)

u cijelom rasponu brzina za koje je ALKS projektiran;

| (b) | s metom u obliku osobnog automobila i metom u obliku motornog vozila na dva kotača kao vozilâ ispred ego vozila, pod uvjetom da su raspolaganju standardizirane mete u obliku motornog vozila na dva kotača pogodne za sigurno obavljanje ispitivanja; |
| --- | --- |

(b)

s metom u obliku osobnog automobila i metom u obliku motornog vozila na dva kotača kao vozilâ ispred ego vozila, pod uvjetom da su raspolaganju standardizirane mete u obliku motornog vozila na dva kotača pogodne za sigurno obavljanje ispitivanja;

| (c) | s konstantnom i promjenjivom brzinom vozila ispred ego vozila (tj. praćenjem realnog profila brzina iz postojeće prometne baze podataka); |
| --- | --- |

(c)

s konstantnom i promjenjivom brzinom vozila ispred ego vozila (tj. praćenjem realnog profila brzina iz postojeće prometne baze podataka);

| (d) | na ravnim i zavojitim dionicama ceste; |
| --- | --- |

(d)

na ravnim i zavojitim dionicama ceste;

| (e) | s različitim bočnim pozicijama vozila ispred ego vozila u prometnoj traci; |
| --- | --- |

(e)

s različitim bočnim pozicijama vozila ispred ego vozila u prometnoj traci;

| (f) | sa srednjim usporenjem vozila ispred ego vozila od najmanje 6 m/s2 do potpunog zaustavljanja. |
| --- | --- |

(f)

sa srednjim usporenjem vozila ispred ego vozila od najmanje 6 m/s2 do potpunog zaustavljanja.

| 4.4. | Ulaženje drugog vozila u prometnu traku |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Ispitivanjem se dokazuje da ALKS može izbjeći sudar s vozilom koje se ubacuje u prometnu traku vozila s ALKS-om do određenog stupnja kritičnosti takvog manevra. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Kritičnost manevra ubacivanja određuje se prema vremenu do sudara, uzdužnoj udaljenosti od krajnje stražnje točke vozila koje se ubacuje i krajnje prednje točke vozila s ALKS-om, bočnoj brzini vozila koje se ubacuje i uzdužnom kretanju vozila koje se ubacuje, kako je definirano u stavku 5.2.5. ovog Pravilnika. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Ispitivanje se obavlja uzimajući u obzir barem sljedeće uvjete:






  (a) | s različitim vremenima do sudara, različitim vrijednostima udaljenosti i različitim relativnim brzinama između vozilâ koja sudjeluju u manevru ubacivanja, obuhvaćajući scenarije ubacivanja u kojima se sudar može izbjeći i oni u kojima se sudar ne može izbjeći; |
| --- | --- | --- |

4.4.3.

(a)

s različitim vremenima do sudara, različitim vrijednostima udaljenosti i različitim relativnim brzinama između vozilâ koja sudjeluju u manevru ubacivanja, obuhvaćajući scenarije ubacivanja u kojima se sudar može izbjeći i oni u kojima se sudar ne može izbjeći;

| (b) | s vozilima koja se ubacuju i voze konstantnom uzdužnom brzinom, ubrzavaju i usporavaju; |
| --- | --- |

(b)

s vozilima koja se ubacuju i voze konstantnom uzdužnom brzinom, ubrzavaju i usporavaju;

| (c) | s različitim bočnim brzinama i bočnim ubrzanjima vozila koje se ubacuje; |
| --- | --- |

(c)

s različitim bočnim brzinama i bočnim ubrzanjima vozila koje se ubacuje;

| (d) | s metom u obliku osobnog automobila i metom u obliku motornog vozila na dva kotača kao vozila koje se ubacuje, pod uvjetom da su na raspolaganju standardizirane mete u obliku motornog vozila na dva kotača pogodne za sigurno obavljanje ispitivanja. |
| --- | --- |

(d)

s metom u obliku osobnog automobila i metom u obliku motornog vozila na dva kotača kao vozila koje se ubacuje, pod uvjetom da su na raspolaganju standardizirane mete u obliku motornog vozila na dva kotača pogodne za sigurno obavljanje ispitivanja.

| 4.5. | Stacionarna prepreka nakon promjene prometne trake vozila ispred |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Ispitivanjem se mora dokazati da ALKS može izbjeći sudar s vozilom koje stoji, drugim sudionikom u prometu ili preprekom koja blokira prometnu traku, a koji postaju vidljivi nakon što je vozilo ispred izbjeglo sudar manevrom izbjegavanja. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Ispitivanje se izvodi barem:






  (a) | s metom u obliku osobnog automobila koji stoji u sredini prometne trake; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.

(a)

s metom u obliku osobnog automobila koji stoji u sredini prometne trake;

| (b) | s metom u obliku motornog vozila na dva kotača koje stoji u sredini prometne trake; |
| --- | --- |

(b)

s metom u obliku motornog vozila na dva kotača koje stoji u sredini prometne trake;

| (c) | s metom u obliku pješaka koji miruje u sredini prometne trake; |
| --- | --- |

(c)

s metom u obliku pješaka koji miruje u sredini prometne trake;

| (d) | s metom koja predstavlja prepreku koja blokira prometnu traku i nalazi se na sredini prometne trake; |
| --- | --- |

(d)

s metom koja predstavlja prepreku koja blokira prometnu traku i nalazi se na sredini prometne trake;

| (e) | s više uzastopnih prepreka koje blokiraju prometnu traku (npr. sljedećim redoslijedom: ego vozilo – vozilo koje mijenja prometnu traku – motocikl – automobil). |
| --- | --- |

(e)

s više uzastopnih prepreka koje blokiraju prometnu traku (npr. sljedećim redoslijedom: ego vozilo – vozilo koje mijenja prometnu traku – motocikl – automobil).

| 4.6. | Ispitivanje vidnog polja |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Ispitivanjem se dokazuje da ALKS može otkriti drugog sudionika u prometu unutar prednjeg područja detekcija do deklariranih granica dometa detekcije ispred vozila i vozilo pored sebe unutar područja otkrivanja od bokova vozila najmanje po cijeloj širini susjedne prometne trake. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Ispitivanje dometa detekcije ispred vozila obavlja se barem:






  (a) | približavanjem meti u obliku motocikla koji se nalazi na vanjskom rubu svake od susjednih prometnih traka; |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

(a)

približavanjem meti u obliku motocikla koji se nalazi na vanjskom rubu svake od susjednih prometnih traka;

| (b) | približavanjem meti u obliku pješaka koji miruje koji se nalazi na vanjskom rubu svake od susjednih prometnih traka; |
| --- | --- |

(b)

približavanjem meti u obliku pješaka koji miruje koji se nalazi na vanjskom rubu svake od susjednih prometnih traka;

| (c) | približavanjem meti u obliku motocikla koji stoji unutar ego prometne trake; |
| --- | --- |

(c)

približavanjem meti u obliku motocikla koji stoji unutar ego prometne trake;

| (d) | približavanjem meti u obliku pješaka koji miruje unutar ego prometne trake. |
| --- | --- |

(d)

približavanjem meti u obliku pješaka koji miruje unutar ego prometne trake.

| 4.6.3. | Ispitivanje za domet detekcije od bokova vozila obavlja se barem:






  (a) | s metom u obliku motocikla koja se približava vozilu s ALKS-om iz lijeve susjedne trake; |
| --- | --- | --- |

4.6.3.

(a)

s metom u obliku motocikla koja se približava vozilu s ALKS-om iz lijeve susjedne trake;

| (b) | s metom u obliku motocikla koja se približava vozilu s ALKS-om iz desne susjedne trake. |
| --- | --- |

(b)

s metom u obliku motocikla koja se približava vozilu s ALKS-om iz desne susjedne trake.

5.   DODATNA PROVJERA

| 5.1. | (Rezervirano) |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Tijekom homologacijskog postupka proizvođač mora dokazati, a tehnička služba ocijeniti, da su sljedeće odredbe ispunjene. | Ispitivanje/provjera |
| --- | --- | --- |
| 6.2.2. | Isključeno stanje nakon novog pokretanja/rada motora |
| 6.2.3. | Sustav se može aktivirati samo:






  (a) | ako vozač sjedi na vozačkom sjedalu vezan sigurnosnim pojasom |

5.2.

Ispitivanje/provjera

6.2.2.

Isključeno stanje nakon novog pokretanja/rada motora

6.2.3.

Sustav se može aktivirati samo:

(a)

ako vozač sjedi na vozačkom sjedalu vezan sigurnosnim pojasom

| (b) | ako je vozač raspoloživ |
| --- | --- |

(b)

ako je vozač raspoloživ

| (c) | ako nema kvarova |
| --- | --- |

(c)

ako nema kvarova

| (d) | ako DSSAD funkcionira |
| --- | --- |

(d)

ako DSSAD funkcionira

| (e) | ako su uvjeti unutar granica za koje je sustav predviđen |
| --- | --- |

(e)

ako su uvjeti unutar granica za koje je sustav predviđen

6.2.1.

6.2.4.

6.2.5.

6.2.6.

Sredstva za deaktiviranje

Namjenska sredstva za aktiviranje i deaktiviranje

Zaštita od nenamjernih radnji

Vožnja

| (a) | vozač koči/ubrzava dok drži volan |
| --- | --- |

(a)

vozač koči/ubrzava dok drži volan

| (b) | vozač drži volan kao reakcija na tranziciju i manevar minimizacije rizika |
| --- | --- |

(b)

vozač drži volan kao reakcija na tranziciju i manevar minimizacije rizika

| (c) | nakon deaktivacije. |
| --- | --- |

(c)

nakon deaktivacije.

6.3

Sredstva za premošćivanje naloga sustava

| (a) | pokretanje komande upravljača |
| --- | --- |

(a)

pokretanje komande upravljača

| (b) | kočenje jače od kočenja koje je naložio sustav |
| --- | --- |

(b)

kočenje jače od kočenja koje je naložio sustav

| (c) | ubrzavanje do brzine unutar ograničenja sustava |
| --- | --- |

(c)

ubrzavanje do brzine unutar ograničenja sustava

6.1.3.1.

Kriteriji za pretpostavku raspoloživosti vozača

5.1.3.

Sustav za potporu vozaču aktivan

6.3.1.1.

Pozornost vozača

5.5.

Ponašanje sustava tijekom manevra minimizacije rizika

| (a) | vozač preuzima kontrolu |
| --- | --- |

(a)

vozač preuzima kontrolu

| (b) | zaustavljanje (sva četiri pokazivača smjera uključena) |
| --- | --- |

(b)

zaustavljanje (sva četiri pokazivača smjera uključena)

| (c) | reaktivacija onemogućena ako je došlo do zaustavljanja |
| --- | --- |

(c)

reaktivacija onemogućena ako je došlo do zaustavljanja

5.1.4.

5.1.5.

5.4.

Zahtjev za predaju kontrole vozaču & ponašanje / pojačavanje intenziteta

Vozač ponovno preuzima kontrolu

Nema reakcije vozača (manevar minimizacije rizika)

| (a) | planirana tranzicija |
| --- | --- |

(a)

planirana tranzicija

| (b) | neplanirana tranzicija |
| --- | --- |

(b)

neplanirana tranzicija

6.1.2.

6.1.3.

5.4.

Zahtjev za predaju kontrole vozaču tijekom rada

Parametri sustava premašeni

Kvar

| (a) | sudar koji je moguće otkriti |
| --- | --- |

(a)

sudar koji je moguće otkriti

| (b) | vozač nije prisutan |
| --- | --- |

(b)

vozač nije prisutan

5.3.

Ponašanje sustava u slučaju hitnog manevra

| (a) | čiji je ishod zaustavljanje |
| --- | --- |

(a)

čiji je ishod zaustavljanje

| (b) | čiji ishod nije zaustavljanje |
| --- | --- |

(b)

čiji ishod nije zaustavljanje

7.1.

7.1.1.

7.1.2.

Područja otkrivanja sustava

Prema naprijed

Bočno

7.1.3.

Vidljivost

| 5.3. | Ako to smatra opravdanim, tehnička služba može provesti dodatna ispitivanja. Među ostalim:






  (a) | račvanje prometnih traka na autocesti; |
| --- | --- | --- |

5.3.

(a)

račvanje prometnih traka na autocesti;

| (b) | vozila ulaze na autocestu ili izlaze s nje; |
| --- | --- |

(b)

vozila ulaze na autocestu ili izlaze s nje;

| (c) | djelomično blokirana ego prometna traka, tunel; |
| --- | --- |

(c)

djelomično blokirana ego prometna traka, tunel;

| (d) | semafori; |
| --- | --- |

(d)

semafori;

| (e) | vozila hitnih službi; |
| --- | --- |

(e)

vozila hitnih službi;

| (f) | gradilišta / radovi na cesti; |
| --- | --- |

(f)

gradilišta / radovi na cesti;

| (g) | istrošene / izbrisane / zakrivene oznake prometne trake; |
| --- | --- |

(g)

istrošene / izbrisane / zakrivene oznake prometne trake;

| (h) | osoblje hitnih službi / cestarsko i slično osoblje usmjerava promet; |
| --- | --- |

(h)

osoblje hitnih službi / cestarsko i slično osoblje usmjerava promet;

| (i) | promjena karakteristika ceste (nema fizičke separacije prometa iz suprotnog smjera, dopušteno kretanje pješacima, kružni tok, raskršće); |
| --- | --- |

(i)

promjena karakteristika ceste (nema fizičke separacije prometa iz suprotnog smjera, dopušteno kretanje pješacima, kružni tok, raskršće);

| (j) | normalni protok prometa ponovno uspostavljen (tj. sva vozila se kreću brzinom većom od 60 km/h). |
| --- | --- |

(j)

normalni protok prometa ponovno uspostavljen (tj. sva vozila se kreću brzinom većom od 60 km/h).

| 5.4. | Ispitivanje u stvarnim uvjetima
  Tehnička služba obavlja ocjenjivanje sustava koji nema neispravnosti u prometu (ispitivanje u „stvarnim uvjetima uporabe”), ili prisustvuje takvom ispitivanju. Svrha tog ispitivanja je pomoći tehničkoj službi da shvati funkcionalnost sustava u njegovu operativnom okruženju i dopuniti ocjenjivanje dokumentacije iz Priloga 4.
  Ocjenjivanje dokumentacije iz Priloga 4. i ispitivanje u stvarnim uvjetima uporabe zajedno omogućuju tehničkoj službi da utvrdi područja funkcioniranja sustava za koja su potrebna daljnja ocjenjivanja, bilo ispitivanjem ili u smislu daljnje revizije Priloga 4.
  Tijekom ocjenjivanja u stvarnim uvjetima tehnička služba ocjenjuje barem:






  (a) | sprječavanje aktivacije kada je sustav izvan predviđenih tehničkih granica/zahtjeva za ALKS; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Tehnička služba obavlja ocjenjivanje sustava koji nema neispravnosti u prometu (ispitivanje u „stvarnim uvjetima uporabe”), ili prisustvuje takvom ispitivanju. Svrha tog ispitivanja je pomoći tehničkoj službi da shvati funkcionalnost sustava u njegovu operativnom okruženju i dopuniti ocjenjivanje dokumentacije iz Priloga 4.

Ocjenjivanje dokumentacije iz Priloga 4. i ispitivanje u stvarnim uvjetima uporabe zajedno omogućuju tehničkoj službi da utvrdi područja funkcioniranja sustava za koja su potrebna daljnja ocjenjivanja, bilo ispitivanjem ili u smislu daljnje revizije Priloga 4.

Tijekom ocjenjivanja u stvarnim uvjetima tehnička služba ocjenjuje barem:

(a)

sprječavanje aktivacije kada je sustav izvan predviđenih tehničkih granica/zahtjeva za ALKS;

| (b) | poštovanje prometnih pravila; |
| --- | --- |

(b)

poštovanje prometnih pravila;

| (c) | reakciju na planirani događaj; |
| --- | --- |

(c)

reakciju na planirani događaj;

| (d) | reakciju na neplanirani događaj; |
| --- | --- |

(d)

reakciju na neplanirani događaj;

| (e) | otkrivanje prisutnosti drugih sudionika u prometu unutar dometa detekcije ispred vozila i dometa detekcije od bokova vozila; |
| --- | --- |

(e)

otkrivanje prisutnosti drugih sudionika u prometu unutar dometa detekcije ispred vozila i dometa detekcije od bokova vozila;

| (f) | ponašanje vozila kao reakciju na druge sudionike u prometu (rastojanje iza vozila, scenarij ubacivanja, scenarij kada vozilo ispred napušta prometnu traku itd.); |
| --- | --- |

(f)

ponašanje vozila kao reakciju na druge sudionike u prometu (rastojanje iza vozila, scenarij ubacivanja, scenarij kada vozilo ispred napušta prometnu traku itd.);

| (g) | premošćivanje naloga sustava. |
| --- | --- |

(g)

premošćivanje naloga sustava.

Tehnička služba bira lokaciju i cestu za ispitivanja, doba dana i uvjete okruženja.

Ispitana vožnja se bilježi i ispitno vozilo oprema opremom koja ne stvara smetnje. Tehnička služba može pratiti i bilježiti signale svih podatkovnih kanala koje koristi ili generira sustav koje smatra neophodnima za evaluaciju poslije ispitivanja, ili zatražiti njihove zapise.

Preporučuje se da se ispitivanje u stvarnim uvjetima provede nakon što je sustav prošao sva druga ispitivanja navedena u ovom Prilogu i nakon što je tehnička služba završila procjenu rizika.

---