# Euroopa Liidu L 65/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 65 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik25. veebruar 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 65

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik25. veebruar 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/328, 24. veebruar 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/329, 24. veebruar 2021, millega pikendatakse luba kasutada endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaati broilerkanade söödalisandina (loa hoidja AVEVE NV) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1091/2009 (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/330, 24. veebruar 2021, milles käsitletakse loa andmist Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaadi kasutamiseks nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina (loa hoidja Fertinagro Biotech S.L.) (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/331, 24. veebruar 2021, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 kohaselt reisiloa taotlemise teenust osutavate vahendusettevõtete kuritarvitustest teatamise kohta | 47 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/332, 22. veebruar 2021, Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetava seisukoha kohta seoses ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja muudatusettepanekutega, üldise tehnilise normi nr 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku ja ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumente käsitlevate ettepanekutega | 55 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/333, 24. veebruar 2021, millega lükatakse edasi tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (
  1
  ) | 58 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/328, 24. veebruar 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/329, 24. veebruar 2021, millega pikendatakse luba kasutada endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaati broilerkanade söödalisandina (loa hoidja AVEVE NV) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1091/2009 (
  1
  )

1

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/330, 24. veebruar 2021, milles käsitletakse loa andmist Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaadi kasutamiseks nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina (loa hoidja Fertinagro Biotech S.L.) (
  1
  )

Komagataella phaffii

1

43

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/331, 24. veebruar 2021, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 kohaselt reisiloa taotlemise teenust osutavate vahendusettevõtete kuritarvitustest teatamise kohta

47

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/332, 22. veebruar 2021, Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetava seisukoha kohta seoses ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja muudatusettepanekutega, üldise tehnilise normi nr 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku ja ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumente käsitlevate ettepanekutega

55

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/333, 24. veebruar 2021, millega lükatakse edasi tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (
  1
  )

1

58

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 18. veebruari 2021. aasta määruse (ÜVJP) 2021/251 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Zimbabwes) parandus ( ELT L 58, 19.2.2021 ) | 60 |
| | * | Nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsuse (EL) 2020/2252 (ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta) parandused ( ELT L 444, 31.12.2020 ) | 61 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määruse (EL) 2019/876 (millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012) parandus ( ELT L 150, 7.6.2019 ) | 64 |

Parandused

*

Nõukogu 18. veebruari 2021. aasta määruse (ÜVJP) 2021/251 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Zimbabwes) parandus ( ELT L 58, 19.2.2021 )

( ELT L 58, 19.2.2021 )

60

*

Nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsuse (EL) 2020/2252 (ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta) parandused ( ELT L 444, 31.12.2020 )

( ELT L 444, 31.12.2020 )

61

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määruse (EL) 2019/876 (millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012) parandus ( ELT L 150, 7.6.2019 )

( ELT L 150, 7.6.2019 )

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/328,

24. veebruar 2021,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 artikli 18 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artiklit 18,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes. Kahju kõrvaldamise tasemel põhinev tollimaks oli 7,3–13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas oma rakendusmäärusega (EL) nr 248/2011 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“ või „Hiina“) pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes. Kahju kõrvaldamise tasemel põhinev tollimaks oli 7,3–13,8 %.

2

| (2) | Pärast subsiidiumivastast uurimist ja dumpinguvastaste meetmete osalist vahepealset läbivaatamist muutis komisjon oma rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 (3) esialgset dumpinguvastast tollimaksu nii, et uued väärtused on vahemikus 0–19,9 %, ja kehtestas lisaks tasakaalustava tollimaksu, mis on vahemikus 4,9–10,3 %. |
| --- | --- |

(2)

Pärast subsiidiumivastast uurimist ja dumpinguvastaste meetmete osalist vahepealset läbivaatamist muutis komisjon oma rakendusmäärusega (EL) nr 1379/2014 (3) esialgset dumpinguvastast tollimaksu nii, et uued väärtused on vahemikus 0–19,9 %, ja kehtestas lisaks tasakaalustava tollimaksu, mis on vahemikus 4,9–10,3 %.

3

| (3) | Pärast dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamist pikendas komisjon dumpinguvastaseid meetmeid komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/724 (4) veel viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(3)

Pärast dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamist pikendas komisjon dumpinguvastaseid meetmeid komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2017/724 (4) veel viie aasta võrra.

4

| (4) | Tulemuseks saadud kombineeritud tasakaalustavad ja dumpinguvastased meetmed on seega vahemikus 4,9–30,2 %. |
| --- | --- |

(4)

Tulemuseks saadud kombineeritud tasakaalustavad ja dumpinguvastased meetmed on seega vahemikus 4,9–30,2 %.

| (5) | Samuti kehtivad meetmed Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes. Pärast subsiidiumivastast uurimist kehtestas komisjon oma rakendusmäärusega (EL) 2020/870 (5) lõpliku tasakaalustava tollimaksu Egiptusest pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes. Subsideerimise tasemel põhinev tollimaks oli 13,1 %. |
| --- | --- |

(5)

Samuti kehtivad meetmed Egiptusest pärit klaasfilamentkiust toodete suhtes. Pärast subsiidiumivastast uurimist kehtestas komisjon oma rakendusmäärusega (EL) 2020/870 (5) lõpliku tasakaalustava tollimaksu Egiptusest pärit teatavate klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes. Subsideerimise tasemel põhinev tollimaks oli 13,1 %.

5

1.2.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (6) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 17. detsembril 2019. aastal Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordiga seoses aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (6). |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 17. detsembril 2019. aastal Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordiga seoses aegumise läbivaatamise. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (6).

Euroopa Liidu Teatajas

6

| (7) | Komisjon algatas uurimise pärast läbivaatamistaotluse saamist Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühenduselt (European Glass Fiber Producers Association, APFE või taotluse esitaja) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust. Taotlus sisaldas subsideerimise jätkumise ja liidu tootmisharu kahjustamise jätkumise tõenäosuse kohta tõendeid, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon algatas uurimise pärast läbivaatamistaotluse saamist Euroopa klaasfilamentkiu tootjate ühenduselt (European Glass Fiber Producers Association, APFE või taotluse esitaja) nende tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 50 % liidu klaasfilamentkiust toodete kogutoodangust. Taotlus sisaldas subsideerimise jätkumise ja liidu tootmisharu kahjustamise jätkumise tõenäosuse kohta tõendeid, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (8) | Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele, (7) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud taotluse, ning kutsus Hiina valitsust osalema konsultatsioonidel kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Hiina valitsus ei vastanud ja seega ei toimunud konsultatsioone. |
| --- | --- |

(8)

Enne subsiidiumivastase uurimise algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele, (7) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud taotluse, ning kutsus Hiina valitsust osalema konsultatsioonidel kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7. Hiina valitsus ei vastanud ja seega ei toimunud konsultatsioone.

7

1.3.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (9) | Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(9)

Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (10) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajat, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(10)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi taotluse esitajat, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

| (11) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. Aga ühtegi ärakuulamist ei taotletud. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. Aga ühtegi ärakuulamist ei taotletud.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 27.

1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (13) | Komisjon märkis algatamisteates, et on otsustanud piirduda uurimise käigus mõistliku arvu liidu tootjatega, kohaldades väljavõttelist uuringut. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli mõistlikult võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Algselt moodustatud valim oli sama, mida kasutati eraldiseisvas subsiidiumivastases uurimises Egiptusest pärit sama toote kohta. Valimit peeti liidu tootmisharule tüüpiliseks. Valimi kohta ei laekunud märkusi. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon märkis algatamisteates, et on otsustanud piirduda uurimise käigus mõistliku arvu liidu tootjatega, kohaldades väljavõttelist uuringut. Valimi moodustamisel lähtus komisjon suurimast tüüpilisest tootmismahust, mida oli mõistlikult võimalik ettenähtud aja jooksul uurida. Algselt moodustatud valim oli sama, mida kasutati eraldiseisvas subsiidiumivastases uurimises Egiptusest pärit sama toote kohta. Valimit peeti liidu tootmisharule tüüpiliseks. Valimi kohta ei laekunud märkusi.

1.5.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (14) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. |
| --- | --- |

(14)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

| (15) | Vastuseid ei saadud. |
| --- | --- |

(15)

Vastuseid ei saadud.

1.5.3.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (16) | Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(16)

Et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (17) | HRV kolm eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni esitas nõutud teabe ja oli nõus enda valimisse kaasamisega. |
| --- | --- |

(17)

HRV kolm eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni esitas nõutud teabe ja oli nõus enda valimisse kaasamisega.

| (18) | Selle tulemusena otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ning palus kõigil koostööd tegevatel osalejatel täita ja tagastada eksportivate tootjate küsimustik. |
| --- | --- |

(18)

Selle tulemusena otsustas komisjon, et väljavõtteline uuring ei ole vajalik, ning palus kõigil koostööd tegevatel osalejatel täita ja tagastada eksportivate tootjate küsimustik.

1.6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (19) | Liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja HRV eksportivatele tootjatele suunatud küsimustikud tehti veebis (8) kättesaadavaks uurimise algatamise päeval. Lisaks saatis komisjon algatamise päeval küsimustiku Hiina valitsusele. |
| --- | --- |

(19)

Liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja HRV eksportivatele tootjatele suunatud küsimustikud tehti veebis (8) kättesaadavaks uurimise algatamise päeval. Lisaks saatis komisjon algatamise päeval küsimustiku Hiina valitsusele.

8

| (20) | Küsimustikule ei saadud vastust üheltki Hiina eksportivalt tootjalt. |
| --- | --- |

(20)

Küsimustikule ei saadud vastust üheltki Hiina eksportivalt tootjalt.

| (21) | Komisjon ei saanud Hiina valitsusele saadetud küsimustikule vastust. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon ei saanud Hiina valitsusele saadetud küsimustikule vastust.

| (22) | Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks subsiidiumi, kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks ning mille pooled olid õigeaegselt kättesaadavaks teinud. |
| --- | --- |

(22)

Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida pidas vajalikuks subsiidiumi, kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks ning mille pooled olid õigeaegselt kättesaadavaks teinud.

| (23) | Arvestades COVID-19 puhangut ja erinevate liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike. |
| --- | --- |

(23)

Arvestades COVID-19 puhangut ja erinevate liikmesriikide, aga ka paljude kolmandate riikide kehtestatud leviku tõkestamise piiranguid, ei saanud komisjon teha alusmääruse artikli 26 kohaseid kontrollkäike.

| (24) | Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil kogu teavet, mida pidas oma otsuste jaoks vajalikuks. Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/osalisi: |
| --- | --- |

(24)

Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil kogu teavet, mida pidas oma otsuste jaoks vajalikuks. Komisjon ristkontrollis kaugmeetodil järgmisi äriühinguid/osalisi:

liidu tootjad

liidu tootjad

| — | European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgia; |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgia;

| — | Johns Manville Slovakia a.s., Slovakkia; |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia a.s., Slovakkia;

| — | 3B Fibreglass SPRL, Belgia. |
| --- | --- |

—

3B Fibreglass SPRL, Belgia.

1.7.   Hiina valitsuse koostööst keeldumine

Hiina valitsuse koostööst keeldumine

| (25) | Hiina valitsus ei vastanud talle saadetud küsimustikule algatamisteates kindlaksmääratud tähtajaks. |
| --- | --- |

(25)

Hiina valitsus ei vastanud talle saadetud küsimustikule algatamisteates kindlaksmääratud tähtajaks.

| (26) | Komisjon saatis 10. märtsil 2020. aastal Hiina valitsusele verbaalnoodi. Verbaalnoodiga teavitati Hiina valitsust, et komisjon ei ole saanud ettenähtud tähtajaks Hiina valitsusele saadetud küsimustikule vastust, ning palus, et Hiina valitsus vastaks 10 päeva jooksul. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon saatis 10. märtsil 2020. aastal Hiina valitsusele verbaalnoodi. Verbaalnoodiga teavitati Hiina valitsust, et komisjon ei ole saanud ettenähtud tähtajaks Hiina valitsusele saadetud küsimustikule vastust, ning palus, et Hiina valitsus vastaks 10 päeva jooksul.

| (27) | Hiina valitsuselt vastust ei saadud. |
| --- | --- |

(27)

Hiina valitsuselt vastust ei saadud.

| (28) | Seetõttu kasutas komisjon küsimustiku vastuste puudumisel Hiina valitsuselt taotletud teabega seoses alusmääruse artikli 28 tingimuste kohaseid kättesaadavaid fakte. |
| --- | --- |

(28)

Seetõttu kasutas komisjon küsimustiku vastuste puudumisel Hiina valitsuselt taotletud teabega seoses alusmääruse artikli 28 tingimuste kohaseid kättesaadavaid fakte.

| (29) | Need kättesaadavad faktid tuginesid peamiselt klaaskiust kangaste impordi subsideerimise uurimise (edaspidi „klaaskiust kangaste uurimine“) järeldustel, mis avaldati 15. juunil 2020 (9). |
| --- | --- |

(29)

Need kättesaadavad faktid tuginesid peamiselt klaaskiust kangaste impordi subsideerimise uurimise (edaspidi „klaaskiust kangaste uurimine“) järeldustel, mis avaldati 15. juunil 2020 (9).

9

| (30) | Komisjon märkis, et klaaskiust kangad on valmistatud klaasfilamentkiust, mis on klaaskiust kanga suurim sisend ja moodustab ligikaudu 70 % klaaskiust kanga tootmiskulust. Seetõttu kattuvad tooted märkimisväärsel määral. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon märkis, et klaaskiust kangad on valmistatud klaasfilamentkiust, mis on klaaskiust kanga suurim sisend ja moodustab ligikaudu 70 % klaaskiust kanga tootmiskulust. Seetõttu kattuvad tooted märkimisväärsel määral.

| (31) | Komisjoni teabe kohaselt on klaasfilamentkiudu eksportivad tootjad samad eksportivad tootjad, keda äsja uuriti klaaskiust kanga juhtumi puhul, seega esineb kattumine ka sellest vaatepunktist. |
| --- | --- |

(31)

Komisjoni teabe kohaselt on klaasfilamentkiudu eksportivad tootjad samad eksportivad tootjad, keda äsja uuriti klaaskiust kanga juhtumi puhul, seega esineb kattumine ka sellest vaatepunktist.

| (32) | Seetõttu saavad nende äriühingute kõik tegevused, sealhulgas klaasfilamentkiud kasu kõigist horisontaalsetest subsideerimiskavadest nagu maksusoodustused, sooduslaenud jne. Klaaskiust kanga juhtumi uurimisperiood oli 2018. kalendriaasta, seega käesoleva uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga väga lähestikku. |
| --- | --- |

(32)

Seetõttu saavad nende äriühingute kõik tegevused, sealhulgas klaasfilamentkiud kasu kõigist horisontaalsetest subsideerimiskavadest nagu maksusoodustused, sooduslaenud jne. Klaaskiust kanga juhtumi uurimisperiood oli 2018. kalendriaasta, seega käesoleva uurimise läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga väga lähestikku.

| (33) | Toimikus puuduvad tõendid, millest nähtuks, et klaaskiust kanga tootjate subsiidiumid oleksid vahepeal katkestatud või et nende aluseks olevaid asjaomaseid sooduspõhimõtteid enam ei kohaldataks. Kõigil neil põhjustel moodustavad klaaskiust kanga juhtumi järeldused praeguse juhtumi puhul kättesaadavad asjakohased faktid. |
| --- | --- |

(33)

Toimikus puuduvad tõendid, millest nähtuks, et klaaskiust kanga tootjate subsiidiumid oleksid vahepeal katkestatud või et nende aluseks olevaid asjaomaseid sooduspõhimõtteid enam ei kohaldataks. Kõigil neil põhjustel moodustavad klaaskiust kanga juhtumi järeldused praeguse juhtumi puhul kättesaadavad asjakohased faktid.

| (34) | Kui klaaskiust kanga juhtumi faktid ei olnud asjakohased või kui neid tuli täiendada lisafaktide ja -tõenditega, tugines komisjon läbivaatamistaotluses sisalduvale teabele või HRVga seotud uurimistes tasakaalustavate tollimaksude kohta tehtud muudele varasematele asjakohastele otsustele või muudele asjakohastele tõenditele. |
| --- | --- |

(34)

Kui klaaskiust kanga juhtumi faktid ei olnud asjakohased või kui neid tuli täiendada lisafaktide ja -tõenditega, tugines komisjon läbivaatamistaotluses sisalduvale teabele või HRVga seotud uurimistes tasakaalustavate tollimaksude kohta tehtud muudele varasematele asjakohastele otsustele või muudele asjakohastele tõenditele.

1.8.   Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumine

Hiina eksportivate tootjate koostööst keeldumine

| (35) | Kolm Hiina eksportivat tootjat, kellel paluti esitada küsimustikule vastuseid, ei teinud seda algatamisteates kindlaksmääratud tähtajaks. |
| --- | --- |

(35)

Kolm Hiina eksportivat tootjat, kellel paluti esitada küsimustikule vastuseid, ei teinud seda algatamisteates kindlaksmääratud tähtajaks.

| (36) | Komisjon saatis 10. märtsil 2020. aastal kolmele Hiina eksportivale tootjale kirjad, milles teavitas neid, et ta ei ole neilt küsimustikule vastust saanud, ja palus neil vastata 10 päeva jooksul. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon saatis 10. märtsil 2020. aastal kolmele Hiina eksportivale tootjale kirjad, milles teavitas neid, et ta ei ole neilt küsimustikule vastust saanud, ja palus neil vastata 10 päeva jooksul.

| (37) | Üks Hiina eksportiv tootja ei vastanud. |
| --- | --- |

(37)

Üks Hiina eksportiv tootja ei vastanud.

| (38) | Ülejäänud kaks Hiina eksportivat tootjat vastasid 10. märtsil 2020. aastal saadetud kirjale, aga mõlemad palusid end vabastada kohustusest vastata komisjoni küsimustikule. See soov ei olnud seotud koroonaviiruse puhanguga ning see ei olnud mõjuv põhjus koostööd mitte teha. |
| --- | --- |

(38)

Ülejäänud kaks Hiina eksportivat tootjat vastasid 10. märtsil 2020. aastal saadetud kirjale, aga mõlemad palusid end vabastada kohustusest vastata komisjoni küsimustikule. See soov ei olnud seotud koroonaviiruse puhanguga ning see ei olnud mõjuv põhjus koostööd mitte teha.

| (39) | Seetõttu kasutas komisjon küsimustiku vastuste puudumisel seoses teabega, mida oleksid pidanud andma Hiina eksportivad tootjad, alusmääruse artikli 28 tingimuste kohaseid kättesaadavaid fakte. |
| --- | --- |

(39)

Seetõttu kasutas komisjon küsimustiku vastuste puudumisel seoses teabega, mida oleksid pidanud andma Hiina eksportivad tootjad, alusmääruse artikli 28 tingimuste kohaseid kättesaadavaid fakte.

| (40) | Kättesaadavad faktid hõlmasid klaaskiust kanga juhtumi uurimise äriühingupõhiseid järeldusi kasu kohta, mida Hiina eksportivad tootjad said klaaskiust kanga juhtumi uurimisperioodil, milleks oli 2018. kalendriaasta, ja kuivõrd need järeldused seostuvad klaasfilamentkiu juhtumiga. |
| --- | --- |

(40)

Kättesaadavad faktid hõlmasid klaaskiust kanga juhtumi uurimise äriühingupõhiseid järeldusi kasu kohta, mida Hiina eksportivad tootjad said klaaskiust kanga juhtumi uurimisperioodil, milleks oli 2018. kalendriaasta, ja kuivõrd need järeldused seostuvad klaasfilamentkiu juhtumiga.

| (41) | Komisjon arvas vastupidisele osutavate tõendite puudumisel, et klaaskiust kanga juhtumi uurimisel tuvastatud kasu, mida sai seostada ka klaasfilamentkiu juhtumiga, jätkus ka 2019. kalendriaasta alguses ja kestel. |
| --- | --- |

(41)

Komisjon arvas vastupidisele osutavate tõendite puudumisel, et klaaskiust kanga juhtumi uurimisel tuvastatud kasu, mida sai seostada ka klaasfilamentkiu juhtumiga, jätkus ka 2019. kalendriaasta alguses ja kestel.

| (42) | Kuna koostööd ei teinud ei Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad ega Hiina valitsus, ei saanud komisjon arvutada, millist kasu said Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal nendest subsideerimistavadest. |
| --- | --- |

(42)

Kuna koostööd ei teinud ei Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad ega Hiina valitsus, ei saanud komisjon arvutada, millist kasu said Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal nendest subsideerimistavadest.

| (43) | Komisjon sai aga võtta klaaskiust kangast käsitleva määruse järeldused kasu kohta ning pidada neid järeldusi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal kohaldatavaks Hiina eksportivate klaasfilamentkiu tootjate suhtes. |
| --- | --- |

(43)

Komisjon sai aga võtta klaaskiust kangast käsitleva määruse järeldused kasu kohta ning pidada neid järeldusi läbivaatamisega seotud uurimisperioodi ajal kohaldatavaks Hiina eksportivate klaasfilamentkiu tootjate suhtes.

| (44) | Seda põhjusel, et ükski uuritud subsideerimistava ei olnud otseselt seotud klaaskiust kanga tootmise või eksportimisega, vaid pigem subsiidiumidega, millest sai kasu kogu äriühing või Hiina selliste äriühingute kontsern, mis tootsid ka klaasfilamentkiudu. Seetõttu määras komisjon klaaskiust kanga juhtumi uurimises esiteks kindlaks eksportiva tootja saadud kasu ning seejärel jaotas selle kasu tema kõigi selliste toodete, sealhulgas ka klaasfilamentkiu kogukäibele, mida eksportiv tootja müüs. |
| --- | --- |

(44)

Seda põhjusel, et ükski uuritud subsideerimistava ei olnud otseselt seotud klaaskiust kanga tootmise või eksportimisega, vaid pigem subsiidiumidega, millest sai kasu kogu äriühing või Hiina selliste äriühingute kontsern, mis tootsid ka klaasfilamentkiudu. Seetõttu määras komisjon klaaskiust kanga juhtumi uurimises esiteks kindlaks eksportiva tootja saadud kasu ning seejärel jaotas selle kasu tema kõigi selliste toodete, sealhulgas ka klaasfilamentkiu kogukäibele, mida eksportiv tootja müüs.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (45) | Käesoleva läbivaatamise raames on uurimisalune toode kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud (edaspidi „tükeldatud klaaskiud“), klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) (edaspidi „heie“) ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid (edaspidi „matid“), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) ja 7019 31 00 (edaspidi „uurimisalune toode“) alla. |
| --- | --- |

(45)

Käesoleva läbivaatamise raames on uurimisalune toode kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud (edaspidi „tükeldatud klaaskiud“), klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) (edaspidi „heie“) ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid (edaspidi „matid“), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) ja 7019 31 00 (edaspidi „uurimisalune toode“) alla.

| (46) | Uurimisalune toode on tooraine, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadakse komposiitmaterjalid (klaasfilamentkiududega sarrustatud plastid), mida kasutatakse mitmesugustes tootmisharudes: autotööstuses, elektri-/elektroonikatööstuses, tuuleturbiinide labade tootmises, ehitustööstuses, mahutite/torude tootmises, tarbekaupade tootmises, lennundus-/sõjandustööstuses jne. |
| --- | --- |

(46)

Uurimisalune toode on tooraine, mida kasutatakse kõige sagedamini termoplastsete ja termoreaktiivsete vaikude sarrustamiseks komposiitmaterjalide tootmisel. Selle tulemusel saadakse komposiitmaterjalid (klaasfilamentkiududega sarrustatud plastid), mida kasutatakse mitmesugustes tootmisharudes: autotööstuses, elektri-/elektroonikatööstuses, tuuleturbiinide labade tootmises, ehitustööstuses, mahutite/torude tootmises, tarbekaupade tootmises, lennundus-/sõjandustööstuses jne.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (47) | Uurimine näitas, et samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed on järgmistel toodetel:






  — | liitu eksporditud, HRVst pärit uurimisalune toode; |
| --- | --- | --- |

(47)

Uurimine näitas, et samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed on järgmistel toodetel:

—

liitu eksporditud, HRVst pärit uurimisalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul; ja |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul; ja

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja liidu turul müüb. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja liidu turul müüb.

| (48) | Komisjon käsitas seega neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon käsitas seega neid tooteid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMINE

SUBSIDEERIMINE

3.1.   Sissejuhatus: Hiina valitsuse kavade, projektide ja muude dokumentide esitamine

Sissejuhatus: Hiina valitsuse kavade, projektide ja muude dokumentide esitamine

| (49) | Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid mitme subsiidiumi või subsiidiumikava puhul asjakohased. Kuna Hiina valitsus koostööd ei teinud, nagu eespool osutatud, kasutas komisjon läbivaatamistaotluses esitatud teavet ja klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldusi, kuivõrd neid sai klaasfilamentkiu juhtumiga seostada. |
| --- | --- |

(49)

Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid mitme subsiidiumi või subsiidiumikava puhul asjakohased. Kuna Hiina valitsus koostööd ei teinud, nagu eespool osutatud, kasutas komisjon läbivaatamistaotluses esitatud teavet ja klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldusi, kuivõrd neid sai klaasfilamentkiu juhtumiga seostada.

| (50) | Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid või subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on allpool osutatud põhjustel edendada klaasfilamentkiu tootmisharu. |
| --- | --- |

(50)

Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid või subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on allpool osutatud põhjustel edendada klaasfilamentkiu tootmisharu.

| (51) | HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 12. viisaastakukavas (edaspidi „12. viisaastakukava“) rõhutati uute materjalide, sealhulgas klaasfilamentkiu tootmisharu tähtsust „strateegilise kujunemisjärgus tootmisharuna“ ning märgiti, et see tuleks arendada „tööstuse juhtivaks sambaks“ tervikliku poliitilise toetuse ja suuniste kaudu (10). Lisaks on HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava (edaspidi „13. viisaastakukava“), mis hõlmab perioodi 2016–2020, eesmärk arendada edasi uute materjalide tootmisharusid, tugevdades teadus- ja arengutegevust ning suurendades töötleva tööstuse innovatsioonivõimet (11). |
| --- | --- |

(51)

HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 12. viisaastakukavas (edaspidi „12. viisaastakukava“) rõhutati uute materjalide, sealhulgas klaasfilamentkiu tootmisharu tähtsust „strateegilise kujunemisjärgus tootmisharuna“ ning märgiti, et see tuleks arendada „tööstuse juhtivaks sambaks“ tervikliku poliitilise toetuse ja suuniste kaudu (10). Lisaks on HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava (edaspidi „13. viisaastakukava“), mis hõlmab perioodi 2016–2020, eesmärk arendada edasi uute materjalide tootmisharusid, tugevdades teadus- ja arengutegevust ning suurendades töötleva tööstuse innovatsioonivõimet (11).

10

11

| (52) | 13. viisaastakukavas rõhutatakse Hiina valitsuse strateegilist käsitlust tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. Selles rõhutatakse tehnoloogilise innovatsiooni rolli HRV majandusarengus ning nn roheliste arengupõhimõtete jätkuvat tähtsust. Viisaastakukava 5. peatüki kohaselt on üheks peamiseks arengusuunaks edendada traditsioonilise tööstusstruktuuri uuendamist, nagu see oli ka 12. viisaastakukavas. Seda mõtet on veelgi edasi arendatud 22. peatükis, milles selgitatakse traditsioonilise tööstuse moderniseerimise strateegiat HRVs tehnoloogia nüüdisajastamise edendamise teel. Selle kohta märgitakse 13. viisaastakukavas, et äriühinguid toetatakse, et „tagada üldine edasiminek sellistes valdkondades nagu tootmistehnoloogia, tööstusseadmed, keskkonnakaitse ja energiatõhusus“. |
| --- | --- |

(52)

13. viisaastakukavas rõhutatakse Hiina valitsuse strateegilist käsitlust tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. Selles rõhutatakse tehnoloogilise innovatsiooni rolli HRV majandusarengus ning nn roheliste arengupõhimõtete jätkuvat tähtsust. Viisaastakukava 5. peatüki kohaselt on üheks peamiseks arengusuunaks edendada traditsioonilise tööstusstruktuuri uuendamist, nagu see oli ka 12. viisaastakukavas. Seda mõtet on veelgi edasi arendatud 22. peatükis, milles selgitatakse traditsioonilise tööstuse moderniseerimise strateegiat HRVs tehnoloogia nüüdisajastamise edendamise teel. Selle kohta märgitakse 13. viisaastakukavas, et äriühinguid toetatakse, et „tagada üldine edasiminek sellistes valdkondades nagu tootmistehnoloogia, tööstusseadmed, keskkonnakaitse ja energiatõhusus“.

tagada üldine edasiminek sellistes valdkondades nagu tootmistehnoloogia, tööstusseadmed, keskkonnakaitse ja energiatõhusus

| (53) | 13. viisaastakukavas mainitakse uusi materjale mõnel korral: „Me liigume kiiremini, et saavutada läbimurre kesksetes tehnoloogiates sellistes valdkondades nagu järgmise põlvkonna teave ja side, uus energia, uued materjalid [---]“
   (12). Lisaks viiakse kava kohaselt ellu projekte oluliste uute materjalidega seotud teadusuuringute, arendustegevuse ja rakenduste vallas (13). |
| --- | --- |

(53)

13. viisaastakukavas mainitakse uusi materjale mõnel korral: „Me liigume kiiremini, et saavutada läbimurre kesksetes tehnoloogiates sellistes valdkondades nagu järgmise põlvkonna teave ja side, uus energia, uued materjalid [---]“
   (12). Lisaks viiakse kava kohaselt ellu projekte oluliste uute materjalidega seotud teadusuuringute, arendustegevuse ja rakenduste vallas (13).

Me liigume kiiremini, et saavutada läbimurre kesksetes tehnoloogiates sellistes valdkondades nagu järgmise põlvkonna teave ja side, uus energia, uued materjalid [---]“

12

13

| (54) | Uute materjalide tootmisharu on ka algatuses „Made in China 2025“ (14) soodustatud tootmisharu ning seetõttu on tal õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ ja seega kaudselt ka klaasfilamentkiu tootmisharu toetamiseks on loodud mitu fondi, nagu riiklik integraallülituste fond, kõrgtehnoloogiline tootmisfond ja kujunemisjärgus tööstusharude investeerimisfond (15). |
| --- | --- |

(54)

Uute materjalide tootmisharu on ka algatuses „Made in China 2025“ (14) soodustatud tootmisharu ning seetõttu on tal õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ ja seega kaudselt ka klaasfilamentkiu tootmisharu toetamiseks on loodud mitu fondi, nagu riiklik integraallülituste fond, kõrgtehnoloogiline tootmisfond ja kujunemisjärgus tööstusharude investeerimisfond (15).

14

15

| (55) | Lisaks viidatakse klaasfilamentkiule sageli mõiste „uued materjalid“ raames. Tegevuskava „Made in China 2025“ (16) hõlmab kümmet strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks võtmetähtsusega tööstusharud. Tegevuskavas kirjeldatakse sektorit 9 „Uued materjalid“ ja selle alamkategooriaid, kaasa arvatud kõrgtehnoloogilisi põhimaterjale (punkt 9.1), peamisi strateegilisi materjale (punkt 9.2) (sh kõrgtehnoloogilised kiud ja komposiitmaterjalid) ning uusi energiamaterjale (17). Uute materjalide sektor saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, sealhulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus (18). |
| --- | --- |

(55)

Lisaks viidatakse klaasfilamentkiule sageli mõiste „uued materjalid“ raames. Tegevuskava „Made in China 2025“ (16) hõlmab kümmet strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks võtmetähtsusega tööstusharud. Tegevuskavas kirjeldatakse sektorit 9 „Uued materjalid“ ja selle alamkategooriaid, kaasa arvatud kõrgtehnoloogilisi põhimaterjale (punkt 9.1), peamisi strateegilisi materjale (punkt 9.2) (sh kõrgtehnoloogilised kiud ja komposiitmaterjalid) ning uusi energiamaterjale (17). Uute materjalide sektor saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, sealhulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus (18).

16

17

18

| (56) | Lisaks täiendati tegevuskava „Made in China 2025“ kümne strateegilise sektori loetelu 2016. aasta novembris nelja olulise valdkonna kataloogiga; selle avaldas riiklik tootmisstrateegia nõuandekomitee (NMSAC), mis on riigi tootmisvõimsuse arendamise riikliku juhtiva väikerühma nõuanderühm. Kataloogis on kõigi kümne strateegilise sektori kohta neli osa: i) põhilised olulised varuosad, ii) olulised materjalid, iii) tänapäevased olulised protsessid/tehnoloogiad ja iv) tööstustehnoloogia platvormid. Klaaskiudu on käsitletud sektoris 7 „Elektriseadmed“, II punkt „Oluline materjal“, alapunkt 16 „Klaaskiust isolatsiooniplaadid“, ja sektoris 9 „Uued materjalid“, II punkt „Olulised materjalid“, alapunktid 10 „Kõrgtehnoloogilised kiud-, monomeer- ja komposiitmaterjalid“ ning 24 „Klaasipõhised materjalid“. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks täiendati tegevuskava „Made in China 2025“ kümne strateegilise sektori loetelu 2016. aasta novembris nelja olulise valdkonna kataloogiga; selle avaldas riiklik tootmisstrateegia nõuandekomitee (NMSAC), mis on riigi tootmisvõimsuse arendamise riikliku juhtiva väikerühma nõuanderühm. Kataloogis on kõigi kümne strateegilise sektori kohta neli osa: i) põhilised olulised varuosad, ii) olulised materjalid, iii) tänapäevased olulised protsessid/tehnoloogiad ja iv) tööstustehnoloogia platvormid. Klaaskiudu on käsitletud sektoris 7 „Elektriseadmed“, II punkt „Oluline materjal“, alapunkt 16 „Klaaskiust isolatsiooniplaadid“, ja sektoris 9 „Uued materjalid“, II punkt „Olulised materjalid“, alapunktid 10 „Kõrgtehnoloogilised kiud-, monomeer- ja komposiitmaterjalid“ ning 24 „Klaasipõhised materjalid“.

| (57) | Lisaks edendatakse ehitusmaterjalide tööstusharu arengukavas (2016–2020) ka klaasfilamentkiu tootmisharu. Selles kavas kutsutakse üles optimeerima tööstuse struktuuri, laiendades muu hulgas selliseid kujunemisjärgus tootmisharusid nagu klaasipõhised materjalid, tööstuskeraamika, intraokulaarsed läätsed, kõrgtehnoloogilised kiud- ja komposiitmaterjalid ning grafeen ja muundatud materjalid. See saavutatakse valitsusepoolse rahastamise, maksustamise, finants-, hinnakujundus-, energia- ja keskkonnakaitsepoliitika kaudu ning ehitusmaterjalide ettevõtjate ühinemises, omandamises ja restruktureerimises osalemiseks vajaliku kapitali toetamisega mitmesuguste vahendite, sealhulgas laenude kaudu (19). |
| --- | --- |

(57)

Lisaks edendatakse ehitusmaterjalide tööstusharu arengukavas (2016–2020) ka klaasfilamentkiu tootmisharu. Selles kavas kutsutakse üles optimeerima tööstuse struktuuri, laiendades muu hulgas selliseid kujunemisjärgus tootmisharusid nagu klaasipõhised materjalid, tööstuskeraamika, intraokulaarsed läätsed, kõrgtehnoloogilised kiud- ja komposiitmaterjalid ning grafeen ja muundatud materjalid. See saavutatakse valitsusepoolse rahastamise, maksustamise, finants-, hinnakujundus-, energia- ja keskkonnakaitsepoliitika kaudu ning ehitusmaterjalide ettevõtjate ühinemises, omandamises ja restruktureerimises osalemiseks vajaliku kapitali toetamisega mitmesuguste vahendite, sealhulgas laenude kaudu (19).

19

| (58) | Klaasfilamentkiu tootmisharu käsitletakse ka Hiina tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi (edaspidi „MIIT“) aruka tootmise viisaastakukavas (2016–2020), milles nähakse ette kümme põhiülesannet, mille eesmärk on lühendada tootearendustsüklit, parandada tootmistõhusust ja toodete kvaliteeti, vähendada tegevuskulusid ning ressursside ja energia tarbimist ning kiirendada aruka tootmise arengut. |
| --- | --- |

(58)

Klaasfilamentkiu tootmisharu käsitletakse ka Hiina tööstuse ja infotehnoloogia ministeeriumi (edaspidi „MIIT“) aruka tootmise viisaastakukavas (2016–2020), milles nähakse ette kümme põhiülesannet, mille eesmärk on lühendada tootearendustsüklit, parandada tootmistõhusust ja toodete kvaliteeti, vähendada tegevuskulusid ning ressursside ja energia tarbimist ning kiirendada aruka tootmise arengut.

| (59) | Peale selle on teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, väliskaubanduse ministeeriumi ja kesktolliameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste eksporttoodete kataloogis loetletud 1900 kõrgtehnoloogilist toodet, mis jagunevad 8 kategooriasse, mille suhtes kohaldatakse Hiina valitsuse soodustingimustel ekspordipoliitikat. Üks kategooriatest on „Uute materjalide“ kategooria, mis hõlmab klaasfilamentkiudu (20). Peale selle viidatakse teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis 11 valdkonnale, sealhulgas uute materjalide kategooriale. |
| --- | --- |

(59)

Peale selle on teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, väliskaubanduse ministeeriumi ja kesktolliameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste eksporttoodete kataloogis loetletud 1900 kõrgtehnoloogilist toodet, mis jagunevad 8 kategooriasse, mille suhtes kohaldatakse Hiina valitsuse soodustingimustel ekspordipoliitikat. Üks kategooriatest on „Uute materjalide“ kategooria, mis hõlmab klaasfilamentkiudu (20). Peale selle viidatakse teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis 11 valdkonnale, sealhulgas uute materjalide kategooriale.

20

| (60) | Lisaks, HRV teadus- ja tehnoloogia arengu seaduse järgi saavad kõrgtehnoloogilise arengu tsoonides asutatud kõrgtehnoloogiaettevõtted kasu mitmesugusest soodustingimustest, mille hulka kuuluvad: i) 15 % ettevõtte tulumaksu (edaspidi „ETM“) määr tavapärase 25 % määra asemel; ii) kui eksporditoodete toodangu väärtus küündib 70 %ni vastava aasta toodangu koguväärtusest, vähendatakse ETMi määra 10 %ni; iii) uued kõrgtehnoloogiaettevõtted on ETM maksust vabastatud esimesel kahel aastal alates tootmise alustamise kuupäevast; iv) uued kõrgtehnoloogiaettevõtted on vabastatud ehitusmaksust; v) uue tehnoloogia arendamiseks ja tootmiseks ning tööhoonete jaoks on uurimis- ja arendustegevuseks mõeldud maa vabastatud maksust; vi) varustust, mida kõrgtehnoloogiaettevõtted kasutavad kõrgtehnoloogiliseks tootmis- ja arendustegevuseks, lubatakse kiiremini amortiseerida; vii) kõrgtehnoloogiaettevõtete toodetud eksporditooted on vabastatud eksporditariifidest, välja arvatud nendest, millele on riik piirangu seadnud või mis on seotud konkreetsete toodetega jne (21). |
| --- | --- |

(60)

Lisaks, HRV teadus- ja tehnoloogia arengu seaduse järgi saavad kõrgtehnoloogilise arengu tsoonides asutatud kõrgtehnoloogiaettevõtted kasu mitmesugusest soodustingimustest, mille hulka kuuluvad: i) 15 % ettevõtte tulumaksu (edaspidi „ETM“) määr tavapärase 25 % määra asemel; ii) kui eksporditoodete toodangu väärtus küündib 70 %ni vastava aasta toodangu koguväärtusest, vähendatakse ETMi määra 10 %ni; iii) uued kõrgtehnoloogiaettevõtted on ETM maksust vabastatud esimesel kahel aastal alates tootmise alustamise kuupäevast; iv) uued kõrgtehnoloogiaettevõtted on vabastatud ehitusmaksust; v) uue tehnoloogia arendamiseks ja tootmiseks ning tööhoonete jaoks on uurimis- ja arendustegevuseks mõeldud maa vabastatud maksust; vi) varustust, mida kõrgtehnoloogiaettevõtted kasutavad kõrgtehnoloogiliseks tootmis- ja arendustegevuseks, lubatakse kiiremini amortiseerida; vii) kõrgtehnoloogiaettevõtete toodetud eksporditooted on vabastatud eksporditariifidest, välja arvatud nendest, millele on riik piirangu seadnud või mis on seotud konkreetsete toodetega jne (21).

21

3.2.   Kõnealuse uurimisega hõlmatud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

Kõnealuse uurimisega hõlmatud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

| (61) | Läbivaatamistaotluses ja algatamisteates sisalduva teabe alusel uuris komisjon järgmisi subsideerimistavasid:






  (1) | otsene raha ülekandmine, |
| --- | --- | --- |

(61)

Läbivaatamistaotluses ja algatamisteates sisalduva teabe alusel uuris komisjon järgmisi subsideerimistavasid:

(1)

otsene raha ülekandmine,

| (2) | valitsuse saamata või kogumata jäänud tulu, |
| --- | --- |

(2)

valitsuse saamata või kogumata jäänud tulu,

| (3) | tegelikust maksumusest väiksema tasu eest pakutavad riiklikud kaubatarned või teenused ja |
| --- | --- |

(3)

tegelikust maksumusest väiksema tasu eest pakutavad riiklikud kaubatarned või teenused ja

| (4) | maksed rahastamismehhanismidele, võlausaldamine või eraõigusliku asutuse suunamine ühe või mitme eelnimetatud tegevuse teostamiseks. |
| --- | --- |

(4)

maksed rahastamismehhanismidele, võlausaldamine või eraõigusliku asutuse suunamine ühe või mitme eelnimetatud tegevuse teostamiseks.

| (62) | Täpsemalt uuris komisjon järgmist:






  — | sooduslaenude andmine ning krediidiliinide võimaldamine riigi omandis olevate pankade poolt; |
| --- | --- | --- |

(62)

Täpsemalt uuris komisjon järgmist:

—

sooduslaenude andmine ning krediidiliinide võimaldamine riigi omandis olevate pankade poolt;

| — | ekspordikrediidi subsiidiumiprogrammid, ekspordigarantiid ja kindlustused ning toetusprogrammid; |
| --- | --- |

—

ekspordikrediidi subsiidiumiprogrammid, ekspordigarantiid ja kindlustused ning toetusprogrammid;

| — | tulumaksu sooduskohtlemine ning maksude tasaarvestus teadus- ja arendustegevuse eest, kõrgtehnoloogiaettevõtete kõrgtehnoloogia arendamiseks ja tootmiseks kasutatavate instrumentide ja seadmete kiirendatud amortisatsioon; |
| --- | --- |

—

tulumaksu sooduskohtlemine ning maksude tasaarvestus teadus- ja arendustegevuse eest, kõrgtehnoloogiaettevõtete kõrgtehnoloogia arendamiseks ja tootmiseks kasutatavate instrumentide ja seadmete kiirendatud amortisatsioon;

| — | dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul; kinnipeetava maksu vähendamine dividendide puhul, mida saadakse välisinvesteeringutega Hiina ettevõtetelt ning nende Hiina-välistelt emaettevõtjatelt; |
| --- | --- |

—

dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul; kinnipeetava maksu vähendamine dividendide puhul, mida saadakse välisinvesteeringutega Hiina ettevõtetelt ning nende Hiina-välistelt emaettevõtjatelt;

| — | maakasutuse maksuvabastused, ekspordimaksu vähendamised, imporditollimaksu vähendamised, käibemaksuvabastused ja imporditollimaksu vähendamised imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest ning käibemaksuvabastused välisinvesteeringutega ettevõtetele Hiinas toodetud seadmete ostmisel. |
| --- | --- |

—

maakasutuse maksuvabastused, ekspordimaksu vähendamised, imporditollimaksu vähendamised, käibemaksuvabastused ja imporditollimaksu vähendamised imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest ning käibemaksuvabastused välisinvesteeringutega ettevõtetele Hiinas toodetud seadmete ostmisel.

| (63) | Samuti uuris komisjon maa ja elektri ning ka toorainete saamist valitsuselt piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(63)

Samuti uuris komisjon maa ja elektri ning ka toorainete saamist valitsuselt piisavast väiksema tasu eest.

| (64) | Neid subsideerimistavasid tasakaalustati algse subsiidiumivastase uurimisega rakendusmääruse (EL) nr 1379/2014 abil. |
| --- | --- |

(64)

Neid subsideerimistavasid tasakaalustati algse subsiidiumivastase uurimisega rakendusmääruse (EL) nr 1379/2014 abil.

3.3.   Soodusrahastamine

Soodusrahastamine

3.3.1.   Soodusrahastamist pakkuvad finantsasutused

Soodusrahastamist pakkuvad finantsasutused

| (65) | Komisjonile saadaoleva teabe kohaselt annab Hiina ekspordi-impordipank soodustingimustel ekspordist sõltuvaid laene Hiina äriühingutele, mis toodavad uuel tehnoloogial põhinevaid ja kõrgtehnoloogilisi tooteid, omamaiste intellektuaalomandi õigustega tooteid, isiklikke kaubamärke, suure lisandväärtusega tooteid ja tarkvaratooteid, mis on registreeritud tööstus- ja kaubandusametiasutuste juures (22). |
| --- | --- |

(65)

Komisjonile saadaoleva teabe kohaselt annab Hiina ekspordi-impordipank soodustingimustel ekspordist sõltuvaid laene Hiina äriühingutele, mis toodavad uuel tehnoloogial põhinevaid ja kõrgtehnoloogilisi tooteid, omamaiste intellektuaalomandi õigustega tooteid, isiklikke kaubamärke, suure lisandväärtusega tooteid ja tarkvaratooteid, mis on registreeritud tööstus- ja kaubandusametiasutuste juures (22).

22

| (66) | Komisjonile saadaoleva teabe kohaselt kvalifitseeruvad Hiina klaasfilamentkiu tootjad ekspordile suunatud laenude saajatena kui uuel tehnoloogial põhinevate ja kõrgtehnoloogiliste toodete ja/või isiklike kaubamärkide tootjana, kui arvestada, et mitu tootjat on tunnustatud kui riiklikud kõrgtehnoloogiaettevõtted või nendele on antud tuntud kaubamärgi, tippkaubamärgi jne staatus. |
| --- | --- |

(66)

Komisjonile saadaoleva teabe kohaselt kvalifitseeruvad Hiina klaasfilamentkiu tootjad ekspordile suunatud laenude saajatena kui uuel tehnoloogial põhinevate ja kõrgtehnoloogiliste toodete ja/või isiklike kaubamärkide tootjana, kui arvestada, et mitu tootjat on tunnustatud kui riiklikud kõrgtehnoloogiaettevõtted või nendele on antud tuntud kaubamärgi, tippkaubamärgi jne staatus.

| (67) | Lisaks abistab Hiina ekspordi-impordipank eksportijaid eksporttoodete ostjatele võimaldatava krediidi kaudu. Eksporttoodete ostjatele võimaldatavat krediiti antakse välismaistele äriühingutele, et rahastada nende Hiina toodete, tehnoloogia ja teenuste importi (23). |
| --- | --- |

(67)

Lisaks abistab Hiina ekspordi-impordipank eksportijaid eksporttoodete ostjatele võimaldatava krediidi kaudu. Eksporttoodete ostjatele võimaldatavat krediiti antakse välismaistele äriühingutele, et rahastada nende Hiina toodete, tehnoloogia ja teenuste importi (23).

23

| (68) | Varasemates uurimistes, eelkõige klaaskiust kanga juhtumi uurimises tegi komisjon kindlaks, kas riigi omandis olevad pangad on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses riigiorganid. Seda, kas riigi omandis olev äriühing on riigiorgan, kontrollitakse järgmisel viisil: (24) |
| --- | --- |

(68)

Varasemates uurimistes, eelkõige klaaskiust kanga juhtumi uurimises tegi komisjon kindlaks, kas riigi omandis olevad pangad on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses riigiorganid. Seda, kas riigi omandis olev äriühing on riigiorgan, kontrollitakse järgmisel viisil: (24)

24

| (69) | „Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“ |
| --- | --- |

(69)

„Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“

Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“

| (70) | Komisjon taotles teavet riigi omandis olemise kohta, samuti ametlikke näitajaid valitsuse kontrollist riigi omandis olevate pankade üle. Aga kuna Hiina valitsus ega valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud koostööd, pidi komisjon tuginema üksnes kättesaadavatele faktidele. Sellega seoses pidas komisjon klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldusi usaldusväärseks teabeallikaks. Need järeldused on väga hiljutised ning nendes analüüsiti samade finantsasutuste sama käitumist ja samu skeeme, mida kasutatakse ka käesoleva juhtumi puhul. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon taotles teavet riigi omandis olemise kohta, samuti ametlikke näitajaid valitsuse kontrollist riigi omandis olevate pankade üle. Aga kuna Hiina valitsus ega valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud koostööd, pidi komisjon tuginema üksnes kättesaadavatele faktidele. Sellega seoses pidas komisjon klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldusi usaldusväärseks teabeallikaks. Need järeldused on väga hiljutised ning nendes analüüsiti samade finantsasutuste sama käitumist ja samu skeeme, mida kasutatakse ka käesoleva juhtumi puhul.

| (71) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises ja muudes uurimistes järeldas komisjon, et järgmised pangad kuulusid osaliselt või täielikult riigile või riigi osalusega juriidilistele isikutele: Hiina ekspordi-impordipank, Hiina arengupank, Hiina ehituspank, Hiina tööstus- ja kommertspank, sidepank, Hiina Everbrighti pank, postiteenuste säästupank, Hiina kaupmeeste pank, Shanghai Pudongi arengupank, Hiina tööstuspank, Shenyangi maaelu kommertspank, Shanghai pank, Ningbo pank, Hiina CITICi pank, Hiina Guangfa pank, Hiina Bohai pank, Huaxia pank, Hankou pank, Hubei pank, Huishangi pank, Dongyingi pank, Tianjini pank, Kunluni pank, Shanghai maaelu kommertspank, China Industrial International Trust Limited, Daye Trust Co., Ltd., Sinotruk Finance Co., Ltd. Kuna vastupidist teavet ei ole esitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises samale järeldusele. |
| --- | --- |

(71)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises ja muudes uurimistes järeldas komisjon, et järgmised pangad kuulusid osaliselt või täielikult riigile või riigi osalusega juriidilistele isikutele: Hiina ekspordi-impordipank, Hiina arengupank, Hiina ehituspank, Hiina tööstus- ja kommertspank, sidepank, Hiina Everbrighti pank, postiteenuste säästupank, Hiina kaupmeeste pank, Shanghai Pudongi arengupank, Hiina tööstuspank, Shenyangi maaelu kommertspank, Shanghai pank, Ningbo pank, Hiina CITICi pank, Hiina Guangfa pank, Hiina Bohai pank, Huaxia pank, Hankou pank, Hubei pank, Huishangi pank, Dongyingi pank, Tianjini pank, Kunluni pank, Shanghai maaelu kommertspank, China Industrial International Trust Limited, Daye Trust Co., Ltd., Sinotruk Finance Co., Ltd. Kuna vastupidist teavet ei ole esitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises samale järeldusele.

| (72) | Vastupidisele osutava konkreetse teabe puudumisel selgitas komisjon formaalsete kaudsete märkide abil lisaks välja Hiina valitsuse omandisse kuulumise ja kontrolli. Eelkõige eeldatakse kättesaadavate faktide põhjal, et koostööst keeldunud, riigi omandis olevate pankade juhid ja järelevalvetöötajad nimetab ametisse Hiina valitsus ja nad annavad aru Hiina valitsusele. |
| --- | --- |

(72)

Vastupidisele osutava konkreetse teabe puudumisel selgitas komisjon formaalsete kaudsete märkide abil lisaks välja Hiina valitsuse omandisse kuulumise ja kontrolli. Eelkõige eeldatakse kättesaadavate faktide põhjal, et koostööst keeldunud, riigi omandis olevate pankade juhid ja järelevalvetöötajad nimetab ametisse Hiina valitsus ja nad annavad aru Hiina valitsusele.

| (73) | Nendes uurimistes järeldas komisjon samuti, et Hiina valitsus teostab nende finantsasutuste üle sisulist kontrolli. |
| --- | --- |

(73)

Nendes uurimistes järeldas komisjon samuti, et Hiina valitsus teostab nende finantsasutuste üle sisulist kontrolli.

| (74) | Oma analüüsis võttis komisjon arvesse järgmisi reguleerivaid dokumente:






  (a) | HRV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangandusseadus“) artikkel 34; |
| --- | --- | --- |

(74)

Oma analüüsis võttis komisjon arvesse järgmisi reguleerivaid dokumente:

(a)

HRV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangandusseadus“) artikkel 34;

| (b) | laenude üldeeskirja (mida rakendab Hiina Rahvavabariigi Pank) artikkel 15; |
| --- | --- |

(b)

laenude üldeeskirja (mida rakendab Hiina Rahvavabariigi Pank) artikkel 15;

| (c) | otsus nr 40; |
| --- | --- |

(c)

otsus nr 40;

| (d) | „Hiina panganduse reguleerimise komisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloaküsimustes“ (CBIRC korraldus nr 1, 2017); |
| --- | --- |

(d)

„Hiina panganduse reguleerimise komisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloaküsimustes“ (CBIRC korraldus nr 1, 2017);

| (e) | „Hiina panganduse reguleerimise komisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloaküsimustes“ (CBIRC korraldus nr 4, 2015); ning |
| --- | --- |

(e)

„Hiina panganduse reguleerimise komisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloaküsimustes“ (CBIRC korraldus nr 4, 2015); ning

| (f) | pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmed (CBIRC korraldus nr 3, 2013). |
| --- | --- |

(f)

pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmed (CBIRC korraldus nr 3, 2013).

| (75) | Nende reguleerivate dokumentide läbivaatamisel leidis komisjon, et Hiina Rahvavabariigi finantsasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid oma rahaliste otsuste tegemisel joonduma Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi allpool esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(75)

Nende reguleerivate dokumentide läbivaatamisel leidis komisjon, et Hiina Rahvavabariigi finantsasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid oma rahaliste otsuste tegemisel joonduma Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi allpool esitatud põhjustel.

| (76) | Kõigi Hiinas tegutsevate pankade suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 on märgitud, et „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“. |
| --- | --- |

(76)

Kõigi Hiinas tegutsevate pankade suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 on märgitud, et „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“.

| (77) | Ehkki pangandusseaduse artiklis 4 märgitakse, et „kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma ühegi üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“, näitas uurimine, et seda kohaldatakse vastavalt pangandusseaduse artiklile 34, st kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad seda ja järgivad riigi suuniseid. |
| --- | --- |

(77)

Ehkki pangandusseaduse artiklis 4 märgitakse, et „kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma ühegi üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“, näitas uurimine, et seda kohaldatakse vastavalt pangandusseaduse artiklile 34, st kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad seda ja järgivad riigi suuniseid.

| (78) | Lisaks sätestatakse laenude üldeeskirja artiklis 15, et: „Kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse eesmärgiga edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades.“ |
| --- | --- |

(78)

Lisaks sätestatakse laenude üldeeskirja artiklis 15, et: „Kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse eesmärgiga edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades.“

| (79) | Samuti juhendab otsus nr 40 kõiki finantsasutusi andma krediiditoetust konkreetselt „soodustatud“ projektidele. Nagu punktis 3.1 juba selgitatud, kuuluvad klaasfilamentkiu tootmisharu projektid „soodustatute“ kategooriasse. Seega kinnitatakse otsusega nr 40, et pankadel on sooduslaenude andmise näol tegemist valitsusasutuste volitustega. Komisjon leidis ka, et CBIRC on ulatuslike volitustega kinnitav asutus, mis hõlmab kõikide HRVs asutatud finantsasutuste (sealhulgas eraomandisse kuuluvad ja välisosalusega finantsasutused) juhtimist, näiteks: (25)







  — | finantsasutuste kõikide juhtide ametisse nimetamise heakskiitmist nii peakontori kui ka kõikide kohalike filiaalide tasandil; CBIRC heakskiit on nõutav igal tasandil juhtide palkamiseks alates kõige kõrgema tasandi ametikohtadest kuni filiaalide juhatajateni ning hõlmab isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikuid, samuti tugifunktsioonide eest vastutavaid juhatajaid (nt IT-juhid) ja |
| --- | --- | --- |

(79)

Samuti juhendab otsus nr 40 kõiki finantsasutusi andma krediiditoetust konkreetselt „soodustatud“ projektidele. Nagu punktis 3.1 juba selgitatud, kuuluvad klaasfilamentkiu tootmisharu projektid „soodustatute“ kategooriasse. Seega kinnitatakse otsusega nr 40, et pankadel on sooduslaenude andmise näol tegemist valitsusasutuste volitustega. Komisjon leidis ka, et CBIRC on ulatuslike volitustega kinnitav asutus, mis hõlmab kõikide HRVs asutatud finantsasutuste (sealhulgas eraomandisse kuuluvad ja välisosalusega finantsasutused) juhtimist, näiteks: (25)

25

—

finantsasutuste kõikide juhtide ametisse nimetamise heakskiitmist nii peakontori kui ka kõikide kohalike filiaalide tasandil; CBIRC heakskiit on nõutav igal tasandil juhtide palkamiseks alates kõige kõrgema tasandi ametikohtadest kuni filiaalide juhatajateni ning hõlmab isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikuid, samuti tugifunktsioonide eest vastutavaid juhatajaid (nt IT-juhid) ja

| — | väga pikka loetelu halduslikest heakskiitudest, sealhulgas filiaalide asutamise, uute tegevusvaldkondadega alustamise või uute toodete müügi, panga põhikirja muutmise, rohkem kui 5 % osaluse müügi, kapitali suurendamise, asukoha muutmise, organisatsioonilise vormi muutmise jne heakskiitmine. |
| --- | --- |

—

väga pikka loetelu halduslikest heakskiitudest, sealhulgas filiaalide asutamise, uute tegevusvaldkondadega alustamise või uute toodete müügi, panga põhikirja muutmise, rohkem kui 5 % osaluse müügi, kapitali suurendamise, asukoha muutmise, organisatsioonilise vormi muutmise jne heakskiitmine.

| (80) | Kuna vastupidise kohta andmeid ei ole, jõudis komisjon kättesaadavate faktide põhjal samale järeldusele. |
| --- | --- |

(80)

Kuna vastupidise kohta andmeid ei ole, jõudis komisjon kättesaadavate faktide põhjal samale järeldusele.

| (81) | Selle alusel tegi komisjon järelduse, et riigi omandis olevad pangad on riigiorganid alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. |
| --- | --- |

(81)

Selle alusel tegi komisjon järelduse, et riigi omandis olevad pangad on riigiorganid alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i.

3.3.2.   Soodusrahastamine: laenud

Soodusrahastamine: laenud

| (82) | Varasemates uurimistes ja eeskätt klaaskiust kanga juhtumi uurimises leidis komisjon, et kõik valimisse kuuluvad eksportivate tootjate kontsernid said 2018. aastal sooduslaene. Komisjon leidis, et seda soodusrahastamist tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus. |
| --- | --- |

(82)

Varasemates uurimistes ja eeskätt klaaskiust kanga juhtumi uurimises leidis komisjon, et kõik valimisse kuuluvad eksportivate tootjate kontsernid said 2018. aastal sooduslaene. Komisjon leidis, et seda soodusrahastamist tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus.

| (83) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises leidis komisjon, et kõik valimisse kuuluvad äriühingud said sooduslaene (sealhulgas vaba tagasimaksega laene). |
| --- | --- |

(83)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises leidis komisjon, et kõik valimisse kuuluvad äriühingud said sooduslaene (sealhulgas vaba tagasimaksega laene).

| (84) | Komisjon täheldas, et i) klaaskiust kanga tootmisharus tegutsevad äriühingud olid üldjuhul vertikaalselt integreeritud ning seega tegutsevad ka klaasfilamentkiu tootmisharus; ja ii) klaaskiust kanga juhtumi uurimisperiood oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga lähestikku. Seega, kuna vastupidise kohta teave puudub, arvas komisjon, et selle juhtumi järeldusi saab kohaldada ka käesolevale juhtumile. Klaaskiust kanga juhtumi uurimise sellekohast järeldust kasutati seega kättesaadavate faktidena vastavalt alusmääruse artiklile 28. |
| --- | --- |

(84)

Komisjon täheldas, et i) klaaskiust kanga tootmisharus tegutsevad äriühingud olid üldjuhul vertikaalselt integreeritud ning seega tegutsevad ka klaasfilamentkiu tootmisharus; ja ii) klaaskiust kanga juhtumi uurimisperiood oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga lähestikku. Seega, kuna vastupidise kohta teave puudub, arvas komisjon, et selle juhtumi järeldusi saab kohaldada ka käesolevale juhtumile. Klaaskiust kanga juhtumi uurimise sellekohast järeldust kasutati seega kättesaadavate faktidena vastavalt alusmääruse artiklile 28.

| (85) | Seega järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharus tegutsevad äriühingud said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sooduslaene. |
| --- | --- |

(85)

Seega järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharus tegutsevad äriühingud said läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sooduslaene.

3.3.2.1.   Kasu

| (86) | Varasemates uurimistes ja eeskätt klaaskiust kanga juhtumi uurimises leidis komisjon, et alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saaja kasu järgmise kahe summa vahe: intressid, mille laenu saav äriühing maksab sooduslaenu eest, ning intressid, mis tal tuleks maksta samasuguse kommertslaenu eest, mida ta võiks turult saada. |
| --- | --- |

(86)

Varasemates uurimistes ja eeskätt klaaskiust kanga juhtumi uurimises leidis komisjon, et alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saaja kasu järgmise kahe summa vahe: intressid, mille laenu saav äriühing maksab sooduslaenu eest, ning intressid, mis tal tuleks maksta samasuguse kommertslaenu eest, mida ta võiks turult saada.

| (87) | Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina finantsasutuste antavate laenude puhul on tegemist valitsuse olulise sekkumisega ja need laenud ei kajasta intressimäärasid, mis oleksid toimivale turule tavaolukorras omased. Aegumise läbivaatamisega seoses ei pea komisjon arvutama kasusummat, mida eksportivad tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saanud. Kuna vastupidise kohta teave puudub, arvas komisjon seega, et selle juhtumi järeldusi (kus subsiidiumisummad on vahemikus 2,53 % kuni 7,39 %) (26) saab kohaldada ka käesolevale juhtumile. Klaaskiust kanga juhtumi uurimise sellekohast järeldust kasutati seega kättesaadavate faktidena vastavalt alusmääruse artiklile 28. Komisjoni arvamusel oleks subsiidiumisumma siiski olnud märkimisväärne. |
| --- | --- |

(87)

Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina finantsasutuste antavate laenude puhul on tegemist valitsuse olulise sekkumisega ja need laenud ei kajasta intressimäärasid, mis oleksid toimivale turule tavaolukorras omased. Aegumise läbivaatamisega seoses ei pea komisjon arvutama kasusummat, mida eksportivad tootjad on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saanud. Kuna vastupidise kohta teave puudub, arvas komisjon seega, et selle juhtumi järeldusi (kus subsiidiumisummad on vahemikus 2,53 % kuni 7,39 %) (26) saab kohaldada ka käesolevale juhtumile. Klaaskiust kanga juhtumi uurimise sellekohast järeldust kasutati seega kättesaadavate faktidena vastavalt alusmääruse artiklile 28. Komisjoni arvamusel oleks subsiidiumisumma siiski olnud märkimisväärne.

26

3.3.2.2.   Konkreetsus

| (88) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises järeldas komisjon, et mitmetes konkreetselt selle sektori äriühingutele keskendunud õigusdokumentides suunas Hiina valitsus finantsasutusi andma klaaskiust kanga tootmisharule soodustingimustel laene. Seetõttu järeldab komisjon, et nendest dokumentidest nähtuvalt annavad finantsasutused sooduslaene vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat. |
| --- | --- |

(88)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises järeldas komisjon, et mitmetes konkreetselt selle sektori äriühingutele keskendunud õigusdokumentides suunas Hiina valitsus finantsasutusi andma klaaskiust kanga tootmisharule soodustingimustel laene. Seetõttu järeldab komisjon, et nendest dokumentidest nähtuvalt annavad finantsasutused sooduslaene vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat.

| (89) | Kõnealuses uurimises tegi komisjon seega järelduse, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei ole üldiselt kõigile kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed. Samuti ei esitanud ükski huvitatud isik tõendeid, mis kinnitaksid, et sooduslaenude andmisel lähtuti alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b mõistes objektiivsetest kriteeriumidest või tingimustest. |
| --- | --- |

(89)

Kõnealuses uurimises tegi komisjon seega järelduse, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei ole üldiselt kõigile kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed. Samuti ei esitanud ükski huvitatud isik tõendeid, mis kinnitaksid, et sooduslaenude andmisel lähtuti alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b mõistes objektiivsetest kriteeriumidest või tingimustest.

| (90) | Klaasfilamentkiu tootmisharul on sama staatus kui klaaskiust kanga tootmisharul ning suurem osa ühes tootmisharus tegutsevatest vertikaalselt integreeritud äriühingutest on tegevad ka teises. Koostöö puudumisel ja kuna vastupidise kohta andmed ei ole, kasutas komisjon käesoleva juhtumi puhul klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldusi kui olemasolevaid fakte vastavalt alusmääruse artiklile 28. |
| --- | --- |

(90)

Klaasfilamentkiu tootmisharul on sama staatus kui klaaskiust kanga tootmisharul ning suurem osa ühes tootmisharus tegutsevatest vertikaalselt integreeritud äriühingutest on tegevad ka teises. Koostöö puudumisel ja kuna vastupidise kohta andmed ei ole, kasutas komisjon käesoleva juhtumi puhul klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldusi kui olemasolevaid fakte vastavalt alusmääruse artiklile 28.

| (91) | Komisjon tegi seega järelduse, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei olnud üldiselt kõigile kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon tegi seega järelduse, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei olnud üldiselt kõigile kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed.

3.3.2.3.   Järeldus

| (92) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai soodustingimustel laenudena jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(92)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai soodustingimustel laenudena jätkuvalt subsiidiume.

3.3.3.   Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

3.3.3.1.   Krediidiliinid

| (93) | Veel väitis taotluse esitaja, et suurte krediidiliinide avamisega klaasfilamentkiu tootmisharus tegutsevatele ettevõtjatele subsideeris Hiina valitsus seda tootmisharu. |
| --- | --- |

(93)

Veel väitis taotluse esitaja, et suurte krediidiliinide avamisega klaasfilamentkiu tootmisharus tegutsevatele ettevõtjatele subsideeris Hiina valitsus seda tootmisharu.

| (94) | Eelmistes uurimistes ja eelkõige klaaskiust kanga juhtumi uurimises järeldas komisjon, et HRV eksportivatele tootjatele antud krediidiliinid kujutasid endast tasakaalustatavat subsiidiumi. Sellest uurimisest nähtus, et Hiina finantsasutused andsid soodustingimustel krediidiliine ka seoses klaaskiust kanga tootmisharus tegutsevate ettevõtjate rahastamisega. Selles uurimises sai komisjon teha kindlaks, et need seisnesid raamlepingutes, mille alusel võimaldas pank valimisse kuuluvatel äriühingutel kasutada teatud maksimumsumma piires mitmesuguseid võlainstrumente, näiteks käibekapitalilaene, pangaaktsepte, käskveksleid ja muid kaubanduse rahastamise vorme. |
| --- | --- |

(94)

Eelmistes uurimistes ja eelkõige klaaskiust kanga juhtumi uurimises järeldas komisjon, et HRV eksportivatele tootjatele antud krediidiliinid kujutasid endast tasakaalustatavat subsiidiumi. Sellest uurimisest nähtus, et Hiina finantsasutused andsid soodustingimustel krediidiliine ka seoses klaaskiust kanga tootmisharus tegutsevate ettevõtjate rahastamisega. Selles uurimises sai komisjon teha kindlaks, et need seisnesid raamlepingutes, mille alusel võimaldas pank valimisse kuuluvatel äriühingutel kasutada teatud maksimumsumma piires mitmesuguseid võlainstrumente, näiteks käibekapitalilaene, pangaaktsepte, käskveksleid ja muid kaubanduse rahastamise vorme.

| (95) | Krediidiliini eesmärk on kehtestada laenulimiit, mida äriühing võib igal ajal kasutada, et rahastada oma käimasolevat äritegevust, muutes nii käibekapitali rahastamise paindlikuks ning vajaduse korral kohe kättesaadavaks. Klaaskiust kanga juhtumi uurimine näitas, et kaks eksportivat klaaskiust kanga tootjat olid sõlminud eri pankadega krediidiliini lepingud, mis hõlmasid mitmesuguseid lühiajalisi rahastamisvahendeid tegevuskulude rahastamiseks. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et põhimõtteliselt peaks valimisse kaasatud äriühingute kogu lühiajaline rahastamine olema hõlmatud mõne krediidiliini vahendiga, sealhulgas pangaaktseptidega, mida antakse regulaarselt, et rahastada olemasolevat tegevust. |
| --- | --- |

(95)

Krediidiliini eesmärk on kehtestada laenulimiit, mida äriühing võib igal ajal kasutada, et rahastada oma käimasolevat äritegevust, muutes nii käibekapitali rahastamise paindlikuks ning vajaduse korral kohe kättesaadavaks. Klaaskiust kanga juhtumi uurimine näitas, et kaks eksportivat klaaskiust kanga tootjat olid sõlminud eri pankadega krediidiliini lepingud, mis hõlmasid mitmesuguseid lühiajalisi rahastamisvahendeid tegevuskulude rahastamiseks. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et põhimõtteliselt peaks valimisse kaasatud äriühingute kogu lühiajaline rahastamine olema hõlmatud mõne krediidiliini vahendiga, sealhulgas pangaaktseptidega, mida antakse regulaarselt, et rahastada olemasolevat tegevust.

| (96) | Selles uurimises võrdles komisjon koostööd tegevatele äriühingutele 2018. aasta jooksul saadaolevate krediidiliinide summat samal perioodil nende äriühingute kasutatud lühiajalise rahastamise summaga, et selgitada välja, kas kogu lühiajaline rahastamine oli hõlmatud krediidiliiniga. Kui lühiajalise rahastamise summa oli suurem kui krediidiliini piirmäär, suurendas komisjon olemasoleva krediidiliini summat eksportivate tootjate tegelikult kasutatud summa võrra, mis ületas seda krediidilimiiti. |
| --- | --- |

(96)

Selles uurimises võrdles komisjon koostööd tegevatele äriühingutele 2018. aasta jooksul saadaolevate krediidiliinide summat samal perioodil nende äriühingute kasutatud lühiajalise rahastamise summaga, et selgitada välja, kas kogu lühiajaline rahastamine oli hõlmatud krediidiliiniga. Kui lühiajalise rahastamise summa oli suurem kui krediidiliini piirmäär, suurendas komisjon olemasoleva krediidiliini summat eksportivate tootjate tegelikult kasutatud summa võrra, mis ületas seda krediidilimiiti.

| (97) | Tavapärastel turutingimustel kohaldataks krediidiliinide suhtes nii-öelda vahendus- või menetlustasu, et hüvitada panga kulud ja riskid krediidiliini avamise eest, samuti pikendustasu, mida võetakse aastas krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest. Selle juhtumi puhul leidis komisjon, et kõik valimisse kuuluvad äriühingud said kasu tasuta antud krediidiliinidest. |
| --- | --- |

(97)

Tavapärastel turutingimustel kohaldataks krediidiliinide suhtes nii-öelda vahendus- või menetlustasu, et hüvitada panga kulud ja riskid krediidiliini avamise eest, samuti pikendustasu, mida võetakse aastas krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest. Selle juhtumi puhul leidis komisjon, et kõik valimisse kuuluvad äriühingud said kasu tasuta antud krediidiliinidest.

| (98) | Seejärel arvutas komisjon saadud kasu järgmise kahe summa vahena: summa, mille äriühing on maksnud Hiina finantsasutuste võimaldatud krediidiliini avamise või pikendamise eest, ning summa, mis tuleks äriühingul maksta võrreldava kommertskrediidiliini eest, mida äriühing võiks turul saada. |
| --- | --- |

(98)

Seejärel arvutas komisjon saadud kasu järgmise kahe summa vahena: summa, mille äriühing on maksnud Hiina finantsasutuste võimaldatud krediidiliini avamise või pikendamise eest, ning summa, mis tuleks äriühingul maksta võrreldava kommertskrediidiliini eest, mida äriühing võiks turul saada.

| (99) | Samuti järeldas komisjon, et see kava oli konkreetne, sest mitmetes konkreetselt selle sektori äriühingutele keskendunud õigusdokumentides suunas Hiina valitsus finantsasutusi andma klaaskiust kanga tootmisharule neid krediidiliine. Seetõttu järeldab komisjon, et nendest dokumentidest nähtub, et finantsasutused annavad sooduslaene vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat. |
| --- | --- |

(99)

Samuti järeldas komisjon, et see kava oli konkreetne, sest mitmetes konkreetselt selle sektori äriühingutele keskendunud õigusdokumentides suunas Hiina valitsus finantsasutusi andma klaaskiust kanga tootmisharule neid krediidiliine. Seetõttu järeldab komisjon, et nendest dokumentidest nähtub, et finantsasutused annavad sooduslaene vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat.

| (100) | Nagu juba mainitud, arvas komisjon, et klaaskiust kanga juhtumi järeldused olid praeguse juhtumi puhul eriti asjakohased, sest klaaskiust kanga tootmisharus tegutsevad äriühingud tegutsesid üldjuhul ka klaasfilamentkiu tootmisharus; klaasfilamentkiu tootmisharul on sama staatus kui klaaskiust kanga tootmisharul. Lisaks oli klaaskiudkanga juhtumi uurimisperiood läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga väga lähestikku. Seega kasutas komisjon käesoleva juhtumi puhul klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldusi krediidiliinide kohta (27) kui alusmääruse artiklile 28 vastavaid olemasolevaid fakte. |
| --- | --- |

(100)

Nagu juba mainitud, arvas komisjon, et klaaskiust kanga juhtumi järeldused olid praeguse juhtumi puhul eriti asjakohased, sest klaaskiust kanga tootmisharus tegutsevad äriühingud tegutsesid üldjuhul ka klaasfilamentkiu tootmisharus; klaasfilamentkiu tootmisharul on sama staatus kui klaaskiust kanga tootmisharul. Lisaks oli klaaskiudkanga juhtumi uurimisperiood läbivaatamisega seotud uurimisperioodiga väga lähestikku. Seega kasutas komisjon käesoleva juhtumi puhul klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldusi krediidiliinide kohta (27) kui alusmääruse artiklile 28 vastavaid olemasolevaid fakte.

27

| (101) | Seega järeldas komisjon, et Hiina valitsus toetas klaaskiust kanga tootmisharu krediidiliinide avamisega. Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon veel, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai soodustingimustel krediidiliinidena jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(101)

Seega järeldas komisjon, et Hiina valitsus toetas klaaskiust kanga tootmisharu krediidiliinide avamisega. Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon veel, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai soodustingimustel krediidiliinidena jätkuvalt subsiidiume.

3.4.   Sooduskindlustus: ekspordikrediidikindlustus

Sooduskindlustus: ekspordikrediidikindlustus

| (102) | Taotluse esitaja väitis, et Sinosure pakub muu hulgas lühiajalist, keskmise tähtajaga ja pikaajalist ekspordikrediidikindlustust, investeerimiskindlustust ja võlakirjade tagatisi soodustatud tootmisharudele soodustingimustel. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) hiljutise uuringu kohaselt moodustas Hiina kõrgtehnoloogiatööstusele (kuhu klaasfilamentkiu tootmisharu kuulub) antud ekspordikrediidikindlustus 21 % kogu Sinosure antud ekspordikrediidikindlustusest (28). |
| --- | --- |

(102)

Taotluse esitaja väitis, et Sinosure pakub muu hulgas lühiajalist, keskmise tähtajaga ja pikaajalist ekspordikrediidikindlustust, investeerimiskindlustust ja võlakirjade tagatisi soodustatud tootmisharudele soodustingimustel. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) hiljutise uuringu kohaselt moodustas Hiina kõrgtehnoloogiatööstusele (kuhu klaasfilamentkiu tootmisharu kuulub) antud ekspordikrediidikindlustus 21 % kogu Sinosure antud ekspordikrediidikindlustusest (28).

28

| (103) | Peale selle on Sinosure hakanud aktiivselt tegutsema algatuse „Made in China 2025“ raames, suunates ettevõtteid kasutama riiklikke krediidiressursse, tegeledes teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooniga, ajakohastades tehnoloogiat ning aidates riigist väljapoole laienevatel ettevõtetel ülemaailmsel turul konkurentsivõimelisemaks saada (29). |
| --- | --- |

(103)

Peale selle on Sinosure hakanud aktiivselt tegutsema algatuse „Made in China 2025“ raames, suunates ettevõtteid kasutama riiklikke krediidiressursse, tegeledes teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooniga, ajakohastades tehnoloogiat ning aidates riigist väljapoole laienevatel ettevõtetel ülemaailmsel turul konkurentsivõimelisemaks saada (29).

29

| (104) | Komisjon on erinevates uurimistes, sealhulgas ka klaaskiust kanga juhtumi uurimises analüüsinud Sinosure pakutavaid ekspordikrediidikindlustuse skeeme. |
| --- | --- |

(104)

Komisjon on erinevates uurimistes, sealhulgas ka klaaskiust kanga juhtumi uurimises analüüsinud Sinosure pakutavaid ekspordikrediidikindlustuse skeeme.

| (105) | Komisjon leidis, et Sinosure tegevuse õiguslik alus oli järgmine:






  — | kaubandusministeeriumi ja Sinosure ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidikindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa (2004) nr 368); |
| --- | --- | --- |

(105)

Komisjon leidis, et Sinosure tegevuse õiguslik alus oli järgmine:

—

kaubandusministeeriumi ja Sinosure ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidikindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa (2004) nr 368);

| — | kava 840, mida sisaldab riiginõukogu 27. mai 2009. aasta teatis; |
| --- | --- |

—

kava 840, mida sisaldab riiginõukogu 27. mai 2009. aasta teatis;

| — | riiginõukogu teatis strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arengu kiirendamise kohta (Guo Fa (2010) nr 32, 18. oktoober 2010) ja selle rakendussuunised (Guo Fa (2011) nr 310, 21. oktoober 2011); |
| --- | --- |

—

riiginõukogu teatis strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arengu kiirendamise kohta (Guo Fa (2010) nr 32, 18. oktoober 2010) ja selle rakendussuunised (Guo Fa (2011) nr 310, 21. oktoober 2011);

| — | teatis, mis käsitleb Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi, Guo Ke Fa Ji Zi (2006) nr 16; ning |
| --- | --- |

—

teatis, mis käsitleb Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi, Guo Ke Fa Ji Zi (2006) nr 16; ning

| — | teatis, mis käsitleb teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi kataloogi koostamist Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kohta, G.K.B.J (2009) nr 61, 9. oktoober 2009. |
| --- | --- |

—

teatis, mis käsitleb teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi kataloogi koostamist Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kohta, G.K.B.J (2009) nr 61, 9. oktoober 2009.

| (106) | Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimiste, sealhulgas klaaskiust kanga juhtumi uurimise käigus esitatud teabega on Sinosure riigi omandis olev poliitiline kindlustusselts, mille on asutanud riik ja mida toetab riik, et toetada HRV välismajanduse ja kaubanduse arendamist ja koostööd. Äriühing kuulub 100 % riigile. Tal on juhatus ja nõukogu. Valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte. Selle teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et Sinosure puhul esineb formaalseid näitajaid valitsuse kontrolli kohta. |
| --- | --- |

(106)

Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimiste, sealhulgas klaaskiust kanga juhtumi uurimise käigus esitatud teabega on Sinosure riigi omandis olev poliitiline kindlustusselts, mille on asutanud riik ja mida toetab riik, et toetada HRV välismajanduse ja kaubanduse arendamist ja koostööd. Äriühing kuulub 100 % riigile. Tal on juhatus ja nõukogu. Valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte. Selle teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et Sinosure puhul esineb formaalseid näitajaid valitsuse kontrolli kohta.

| (107) | Varasemates uurimistes taotles komisjon lisaks teavet, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli Sinosure üle seoses klaaskiust kanga tootmisharuga. Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete ekspordikataloogis on klaaskiust tooteid, sealhulgas klaaskiust kangaid, nimetatud toodetena, mille eksporti soodustatakse (30). |
| --- | --- |

(107)

Varasemates uurimistes taotles komisjon lisaks teavet, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli Sinosure üle seoses klaaskiust kanga tootmisharuga. Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete ekspordikataloogis on klaaskiust tooteid, sealhulgas klaaskiust kangaid, nimetatud toodetena, mille eksporti soodustatakse (30).

30

| (108) | Nende uurimiste käigus leidis komisjon veel, et vastavalt teatisele, mis käsitleb kaubanduse edendamise strateegia rakendamist teaduse ja tehnoloogia kaudu, kasutades ekspordikrediidikindlustust, peaks Sinosure suurendama oma toetust peamistele sektoritele ja toodetele, tugevdades oma kogutoetust kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete ekspordile. Ta peaks käsitlema tootmisharusid nagu „uued materjalid“ ning Hiina kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete ekspordikataloogis loetletud muid kõrgtehnoloogilisi ja uuel tehnoloogial põhinevaid tootmisharusid oma tegevuse keskmes olevana ning pakkuma põhjalikku toetust seoses riskihindamisega, limiitide piires heakskiitmisega, kahjunõuete töötlemise kiirusega ja tariifide paindlikkusega. Mis puutub tariifide paindlikkusse, peaks ta pakkuma toodetele maksimaalset kindlustusmakse allahindlust ujuvas vahemikus, mille kehtestab krediidikindlustusselts. |
| --- | --- |

(108)

Nende uurimiste käigus leidis komisjon veel, et vastavalt teatisele, mis käsitleb kaubanduse edendamise strateegia rakendamist teaduse ja tehnoloogia kaudu, kasutades ekspordikrediidikindlustust, peaks Sinosure suurendama oma toetust peamistele sektoritele ja toodetele, tugevdades oma kogutoetust kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete ekspordile. Ta peaks käsitlema tootmisharusid nagu „uued materjalid“ ning Hiina kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete ekspordikataloogis loetletud muid kõrgtehnoloogilisi ja uuel tehnoloogial põhinevaid tootmisharusid oma tegevuse keskmes olevana ning pakkuma põhjalikku toetust seoses riskihindamisega, limiitide piires heakskiitmisega, kahjunõuete töötlemise kiirusega ja tariifide paindlikkusega. Mis puutub tariifide paindlikkusse, peaks ta pakkuma toodetele maksimaalset kindlustusmakse allahindlust ujuvas vahemikus, mille kehtestab krediidikindlustusselts.

| (109) | Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja Sinosure järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli Sinosure üle. |
| --- | --- |

(109)

Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad juhid ja Sinosure järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli Sinosure üle.

| (110) | Samuti uuris komisjon Sinosure tegelikku käitumist valimisse kuuluvatele äriühingutele pakutud kindlustuse puhul ja leidis, et see ei tegutse turupõhimõtete põhjal. Komisjonil oli võimalik selgitada koguni välja, et kindlustusmaksed, mida valimisse kuuluvad äriühingud nendel juhtudel maksid, olid palju väiksemad kui tegevuskulude katmiseks vajalik miinimumtasu. |
| --- | --- |

(110)

Samuti uuris komisjon Sinosure tegelikku käitumist valimisse kuuluvatele äriühingutele pakutud kindlustuse puhul ja leidis, et see ei tegutse turupõhimõtete põhjal. Komisjonil oli võimalik selgitada koguni välja, et kindlustusmaksed, mida valimisse kuuluvad äriühingud nendel juhtudel maksid, olid palju väiksemad kui tegevuskulude katmiseks vajalik miinimumtasu.

| (111) | Samuti leidis komisjon, et mõni eksportiv tootja sai kasu osalisest või täielikust Sinosurele makstud ekspordikrediidikindlustuse maksete tagastamisest. |
| --- | --- |

(111)

Samuti leidis komisjon, et mõni eksportiv tootja sai kasu osalisest või täielikust Sinosurele makstud ekspordikrediidikindlustuse maksete tagastamisest.

| (112) | Seega tegi komisjon järelduse, et Sinosure rakendab eespool nimetatud õigusraamistikku valitsuse ülesannete täitmisel. Komisjon tegi ka järelduse, et Sinosure tegutseb riigiorganina, nagu seda tõlgendatakse alusmääruse artikli 2 punkti b ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i koostoimes ning kooskõlas WTO asjakohase menetluspraktikaga. |
| --- | --- |

(112)

Seega tegi komisjon järelduse, et Sinosure rakendab eespool nimetatud õigusraamistikku valitsuse ülesannete täitmisel. Komisjon tegi ka järelduse, et Sinosure tegutseb riigiorganina, nagu seda tõlgendatakse alusmääruse artikli 2 punkti b ja artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i koostoimes ning kooskõlas WTO asjakohase menetluspraktikaga.

| (113) | Samuti järeldas komisjon, et Sinosure tegevus tõi eksportivatele tootjatele kasu, sest kindlustusmakse oli alla miinimumi, mida Sinosurel oli vaja oma tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(113)

Samuti järeldas komisjon, et Sinosure tegevus tõi eksportivatele tootjatele kasu, sest kindlustusmakse oli alla miinimumi, mida Sinosurel oli vaja oma tegevuskulude katmiseks.

| (114) | Samuti tegi komisjon kindlaks, et ekspordikrediidikindlustuse kava alusel pakutud toetused olid konkreetsed, sest neid ei saanud omandada ilma eksportimata ning need sõltusid seega ekspordist alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(114)

Samuti tegi komisjon kindlaks, et ekspordikrediidikindlustuse kava alusel pakutud toetused olid konkreetsed, sest neid ei saanud omandada ilma eksportimata ning need sõltusid seega ekspordist alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

| (115) | Komisjon märgib, et klaasfilamentkiu tootmisharu kuulub üldisemasse „uute materjalide“ kategooriasse ning et Sinosure 2017. aasta aruande kohaselt on Sinosure aktiivselt kindlustanud tehinguid strateegilistes kujunemisjärgus tootmisharudes nagu uute materjalide tootmisharu (31). Eespool esitatud kaalutlus kehtib seega ka klaasfilamentkiu tootmisharu kohta. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon märgib, et klaasfilamentkiu tootmisharu kuulub üldisemasse „uute materjalide“ kategooriasse ning et Sinosure 2017. aasta aruande kohaselt on Sinosure aktiivselt kindlustanud tehinguid strateegilistes kujunemisjärgus tootmisharudes nagu uute materjalide tootmisharu (31). Eespool esitatud kaalutlus kehtib seega ka klaasfilamentkiu tootmisharu kohta.

31

| (116) | Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (32) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(116)

Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (32) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

32

| (117) | Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai Sinosure antud ekspordikrediidikindlustuse kaudu jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(117)

Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai Sinosure antud ekspordikrediidikindlustuse kaudu jätkuvalt subsiidiume.

3.5.   Riiklikud kaubatarned piisavast väiksema tasu eest

Riiklikud kaubatarned piisavast väiksema tasu eest

3.5.1.   Toorained piisavast väiksema tasu eest

Toorained piisavast väiksema tasu eest

| (118) | Oma läbivaatamistaotluses märkis taotluse esitaja ära selge toetuse klaasfilamentkiu tootmisharule 13. viisaastakukavas ning seega pidas põhjendatuks järeldada, et valitsuse juhtimisel tegutsevad riigi omandis olevad äriühingud ja eraõiguslikud äriühingud varustavad klaasfilamentkiu tootmisharu toor- ja sisendmaterjaliga piisavast väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(118)

Oma läbivaatamistaotluses märkis taotluse esitaja ära selge toetuse klaasfilamentkiu tootmisharule 13. viisaastakukavas ning seega pidas põhjendatuks järeldada, et valitsuse juhtimisel tegutsevad riigi omandis olevad äriühingud ja eraõiguslikud äriühingud varustavad klaasfilamentkiu tootmisharu toor- ja sisendmaterjaliga piisavast väiksema tasu eest.

| (119) | Kuna koostööd ei teinud ei Hiina valitsus ega Hiina eksportivad tootjad, ei saanud komisjon neid väiteid üksikasjalikult uurida. Pidades aga silmas üldist järeldust kõigil muudel subsiidiumikavadel põhineva jätkuva subsideerimise olemasolu kohta, ei pidanud komisjon vajalikuks üritada neid väiteid edasi uurida, sest sellel ei oleks praeguse läbivaatamise järeldustele olnud mingit mõju. Seejuures aga ei piirata taotluses sisalduvate väidete sisulist analüüsimist. |
| --- | --- |

(119)

Kuna koostööd ei teinud ei Hiina valitsus ega Hiina eksportivad tootjad, ei saanud komisjon neid väiteid üksikasjalikult uurida. Pidades aga silmas üldist järeldust kõigil muudel subsiidiumikavadel põhineva jätkuva subsideerimise olemasolu kohta, ei pidanud komisjon vajalikuks üritada neid väiteid edasi uurida, sest sellel ei oleks praeguse läbivaatamise järeldustele olnud mingit mõju. Seejuures aga ei piirata taotluses sisalduvate väidete sisulist analüüsimist.

3.5.2.   Maakasutusõigused

Maakasutusõigused

| (120) | Enne seda, kui maa omandi- või kasutusõigus antakse äriühingule või eraisikust omanikule, on kogu HRV maa kas riigi või ühisomandis ning koosneb valdadest või haldusüksustest. Kõik linnapiirkondade maatükid kuuluvad riigile ja kõik maapiirkondade maatükid kuuluvad vastavatele valdadele või haldusüksustele. |
| --- | --- |

(120)

Enne seda, kui maa omandi- või kasutusõigus antakse äriühingule või eraisikust omanikule, on kogu HRV maa kas riigi või ühisomandis ning koosneb valdadest või haldusüksustest. Kõik linnapiirkondade maatükid kuuluvad riigile ja kõik maapiirkondade maatükid kuuluvad vastavatele valdadele või haldusüksustele.

| (121) | HRV põhiseaduse ja maaseaduse kohaselt on eraisikutel ja äriühingutel õigus osta maakasutusõigus. Tööstusmaa puhul on rendiperiood tavaliselt 50 aastat, mida võib seejärel pikendada veel 50 aastaks. |
| --- | --- |

(121)

HRV põhiseaduse ja maaseaduse kohaselt on eraisikutel ja äriühingutel õigus osta maakasutusõigus. Tööstusmaa puhul on rendiperiood tavaliselt 50 aastat, mida võib seejärel pikendada veel 50 aastaks.

| (122) | Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseaduse artiklis 137 on sätestatud, et „tööstuse, ettevõtluse, meelelahutuse või kaubanduslike eluasemete jms jaoks kasutatav maa, samuti maa, millel on kaks või rohkem kavandatud kasutajat, võõrandatakse enampakkumise, pakkumiskutse esitamise või muu avaliku pakkumise kaudu“. |
| --- | --- |

(122)

Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseaduse artiklis 137 on sätestatud, et „tööstuse, ettevõtluse, meelelahutuse või kaubanduslike eluasemete jms jaoks kasutatav maa, samuti maa, millel on kaks või rohkem kavandatud kasutajat, võõrandatakse enampakkumise, pakkumiskutse esitamise või muu avaliku pakkumise kaudu“.

tööstuse, ettevõtluse, meelelahutuse või kaubanduslike eluasemete jms jaoks kasutatav maa, samuti maa, millel on kaks või rohkem kavandatud kasutajat, võõrandatakse enampakkumise, pakkumiskutse esitamise või muu avaliku pakkumise kaudu

| (123) | Lisaks on linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist käsitlevate Hiina Rahvavabariigi ajutiste eeskirjade artiklis 3 sätestatud, et „iga äriühing, ettevõte, muu organisatsioon ja isik Hiina Rahvavabariigis või sellest väljaspool võib juhul, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, saada maakasutusõiguse ning tegeleda maa arendamise, kasutamise ja haldamisega kooskõlas käesolevate eeskirjade sätetega“. |
| --- | --- |

(123)

Lisaks on linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist käsitlevate Hiina Rahvavabariigi ajutiste eeskirjade artiklis 3 sätestatud, et „iga äriühing, ettevõte, muu organisatsioon ja isik Hiina Rahvavabariigis või sellest väljaspool võib juhul, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, saada maakasutusõiguse ning tegeleda maa arendamise, kasutamise ja haldamisega kooskõlas käesolevate eeskirjade sätetega“.

iga äriühing, ettevõte, muu organisatsioon ja isik Hiina Rahvavabariigis või sellest väljaspool võib juhul, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti, saada maakasutusõiguse ning tegeleda maa arendamise, kasutamise ja haldamisega kooskõlas käesolevate eeskirjade sätetega

| (124) | Hiina valitsus on varasemates uurimistes teinud selgeks, et tema hinnangul on HRVs vaba maaturg ning hind, mida tööstusettevõte maa rentimise eest maksab, on kooskõlas turuhinnaga. |
| --- | --- |

(124)

Hiina valitsus on varasemates uurimistes teinud selgeks, et tema hinnangul on HRVs vaba maaturg ning hind, mida tööstusettevõte maa rentimise eest maksab, on kooskõlas turuhinnaga.

a)   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (125) | HRVs reguleerib maakasutusõigusi Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus. Peale selle on ka järgmised dokumendid õigusliku aluse osa:






  — | Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 62); |
| --- | --- | --- |

(125)

HRVs reguleerib maakasutusõigusi Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus. Peale selle on ka järgmised dokumendid õigusliku aluse osa:

—

Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 62);

| — | Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 28); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 28);

| — | Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb linna kinnisvara haldamist (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 18); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb linna kinnisvara haldamist (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 18);

| — | Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu dekreet nr 55); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu dekreet nr 55);

| — | Hiina Rahvavabariigi maahaldusseaduse rakendamise määrus (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu 2014. aasta määrus nr 653); |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi maahaldusseaduse rakendamise määrus (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu 2014. aasta määrus nr 653);

| — | riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitlev säte (CSRC teatis nr 39); |
| --- | --- |

—

riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitlev säte (CSRC teatis nr 39);

| — | riiginõukogu teatis maakontrolli tugevdamist käsitlevate asjakohaste küsimuste kohta (Guo Fa (2006) nr 31). |
| --- | --- |

—

riiginõukogu teatis maakontrolli tugevdamist käsitlevate asjakohaste küsimuste kohta (Guo Fa (2006) nr 31).

b)   Uurimise tulemused

Uurimise tulemused

| (126) | Riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitleva sätte artikli 10 kohaselt kehtestavad kohalikud ametiasutused maahinnad vastavalt linnamaa hindamissüsteemile, mida uuendatakse vaid iga kolme aasta järel, ja valitsuse tööstuspoliitika alusel. |
| --- | --- |

(126)

Riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitleva sätte artikli 10 kohaselt kehtestavad kohalikud ametiasutused maahinnad vastavalt linnamaa hindamissüsteemile, mida uuendatakse vaid iga kolme aasta järel, ja valitsuse tööstuspoliitika alusel.

| (127) | Varasemate uurimiste käigus tegi komisjon kindlaks, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad ei vastanud turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul, sest enampakkumise süsteem leiti olevat ebaselge, läbipaistmatu ja tegelikkuses mittetoimiv ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel. Asutused määravad hinnad kooskõlas linnamaa hindamissüsteemiga, mis lisaks muudele kriteeriumidele nõuab tööstusmaa hinna määramisel tööstuspoliitika eesmärkide arvessevõtmist. |
| --- | --- |

(127)

Varasemate uurimiste käigus tegi komisjon kindlaks, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad ei vastanud turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul, sest enampakkumise süsteem leiti olevat ebaselge, läbipaistmatu ja tegelikkuses mittetoimiv ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel. Asutused määravad hinnad kooskõlas linnamaa hindamissüsteemiga, mis lisaks muudele kriteeriumidele nõuab tööstusmaa hinna määramisel tööstuspoliitika eesmärkide arvessevõtmist.

| (128) | Komisjon märkis, et kehtestatud on ka dünaamiline maa jälgimise süsteem lisaks linnamaa jälgimissüsteemile. Hiina Rahvavabariigist pärit päikesepaneelidega seotud aegumise läbivaatamisel (33) leidis komisjon, et kõnealused hinnad on kõrgemad kui linnamaa hindamissüsteemis kehtestatud ja kohalike omavalitsuste poolt kasutatavad hinna alammäärad; põhjuseks oli asjaolu, et viimati nimetatud hindu ajakohastati üksnes iga kolme aasta järel, samas kui dünaamilise jälgimissüsteemi hindu ajakohastati kord kvartalis. Samas ei esinenud mingeid märke selle kohta, et maahinnad põhinevad dünaamilise jälgimissüsteemi hindadel. |
| --- | --- |

(128)

Komisjon märkis, et kehtestatud on ka dünaamiline maa jälgimise süsteem lisaks linnamaa jälgimissüsteemile. Hiina Rahvavabariigist pärit päikesepaneelidega seotud aegumise läbivaatamisel (33) leidis komisjon, et kõnealused hinnad on kõrgemad kui linnamaa hindamissüsteemis kehtestatud ja kohalike omavalitsuste poolt kasutatavad hinna alammäärad; põhjuseks oli asjaolu, et viimati nimetatud hindu ajakohastati üksnes iga kolme aasta järel, samas kui dünaamilise jälgimissüsteemi hindu ajakohastati kord kvartalis. Samas ei esinenud mingeid märke selle kohta, et maahinnad põhinevad dünaamilise jälgimissüsteemi hindadel.

33

| (129) | Hiina valitsus kinnitas selle uurimise käigus, et linnamaa hindade dünaamiline jälgimissüsteem jälgib maa hinna tasemete kõikumisi teatavates piirkondades (105 linnas) HRVs ning selle eesmärk on hinnata maahindade kujunemist. Samas põhinesid pakkumiste ja oksjonite alghinnad maa hindamise süsteemis kehtestatud võrdlusalustel. Seda ilmnes veel ka käesoleva uurimise uurimisperioodil ehk 1. oktoobrist 2014 kuni 30. septembrini 2015. Lisaks sai enamik valimisse kaasatud äriühingute kontserne asjaomasel juhul oma maad eraldamise kaudu. |
| --- | --- |

(129)

Hiina valitsus kinnitas selle uurimise käigus, et linnamaa hindade dünaamiline jälgimissüsteem jälgib maa hinna tasemete kõikumisi teatavates piirkondades (105 linnas) HRVs ning selle eesmärk on hinnata maahindade kujunemist. Samas põhinesid pakkumiste ja oksjonite alghinnad maa hindamise süsteemis kehtestatud võrdlusalustel. Seda ilmnes veel ka käesoleva uurimise uurimisperioodil ehk 1. oktoobrist 2014 kuni 30. septembrini 2015. Lisaks sai enamik valimisse kaasatud äriühingute kontserne asjaomasel juhul oma maad eraldamise kaudu.

c)   Järeldus

Järeldus

| (130) | Koostöö puudumisel tugines komisjon eelmiste uurimiste, sealhulgas klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldustele, mille kohaselt on maakasutusõiguste omandamine HRVs läbipaistmatu ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel ja need ei vasta turuhindadele. |
| --- | --- |

(130)

Koostöö puudumisel tugines komisjon eelmiste uurimiste, sealhulgas klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldustele, mille kohaselt on maakasutusõiguste omandamine HRVs läbipaistmatu ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel ja need ei vasta turuhindadele.

| (131) | Järelikult tuleks Hiina valitsuse poolset maakasutusõiguste andmist käsitada subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses kaupade tarnimise vormis, millest saavad kasu toetust saavad äriühingud. HRVs puudub toimiv maamüügiturg ja varasemates uurimistes kasutatud välisest võrdlusalusest oli näha, et hind, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad maakasutusõiguse eest maksid, oli turuhinnast tunduvalt väiksem. |
| --- | --- |

(131)

Järelikult tuleks Hiina valitsuse poolset maakasutusõiguste andmist käsitada subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses kaupade tarnimise vormis, millest saavad kasu toetust saavad äriühingud. HRVs puudub toimiv maamüügiturg ja varasemates uurimistes kasutatud välisest võrdlusalusest oli näha, et hind, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad maakasutusõiguse eest maksid, oli turuhinnast tunduvalt väiksem.

| (132) | Seoses sellega, et eelisjuurdepääs tööstusmaale on antud ainult teatavate tootmisharude äriühingutele, märkis komisjon, et kohalike ametiasutuste kehtestatud hinna puhul tuleb arvesse võtta valitsuse tööstuspoliitikat. Selle tööstuspoliitika kohaselt käsitatakse klaasfilamentkiu tootmisharu soodustatud tootmisharuna (34). Lisaks nähakse riiginõukogu otsuses nr 40 ette, et avalik-õiguslikud asutused tagavad maa andmise soodustatud tootmisharudele. Otsuse nr 40 artiklis 18 on selgitatud, et nn piiratud tootmisharudele ei ole maakasutusõigused kättesaadavad. |
| --- | --- |

(132)

Seoses sellega, et eelisjuurdepääs tööstusmaale on antud ainult teatavate tootmisharude äriühingutele, märkis komisjon, et kohalike ametiasutuste kehtestatud hinna puhul tuleb arvesse võtta valitsuse tööstuspoliitikat. Selle tööstuspoliitika kohaselt käsitatakse klaasfilamentkiu tootmisharu soodustatud tootmisharuna (34). Lisaks nähakse riiginõukogu otsuses nr 40 ette, et avalik-õiguslikud asutused tagavad maa andmise soodustatud tootmisharudele. Otsuse nr 40 artiklis 18 on selgitatud, et nn piiratud tootmisharudele ei ole maakasutusõigused kättesaadavad.

34

| (133) | Sellest järeldub, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, sest eelisjuurdepääs maale anti ainult teatavate tootmisharude, käesoleval juhul klaasfilamentkiu sektori äriühingutele, ja valitsuse tegevus kõnealuses valdkonnas ei ole selge ega läbipaistev. |
| --- | --- |

(133)

Sellest järeldub, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, sest eelisjuurdepääs maale anti ainult teatavate tootmisharude, käesoleval juhul klaasfilamentkiu sektori äriühingutele, ja valitsuse tegevus kõnealuses valdkonnas ei ole selge ega läbipaistev.

| (134) | Komisjon arvas, et see subsiidium oli jätkuvalt tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon arvas, et see subsiidium oli jätkuvalt tasakaalustatav.

d)   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (135) | Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (35) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(135)

Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (35) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

35

| (136) | Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et kuna klaasfilamentkiu tootmisharule anti maakasutusõigus piisavast väiksema tasu eest, sai see jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(136)

Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et kuna klaasfilamentkiu tootmisharule anti maakasutusõigus piisavast väiksema tasu eest, sai see jätkuvalt subsiidiume.

3.6.   Valitsuse saamata või kogumata jäänud tulu

Valitsuse saamata või kogumata jäänud tulu

3.6.1.   Soodushinnaga elekter

Soodushinnaga elekter

| (137) | Nagu läbivaatamistaotluses märgitud, on komisjon erinevates subsiidiumivastastes uurimistes teinud kindlaks, et soodustatud tootmisharud on sageli saanud soodushinnaga elektrit, ja saanud sellele järeldusele Hiina aruandest kinnitust. Arvestades, et klaasfilamentkiu tootmisharu on soodustatud tootmisharu, võis taotluses esitatud arvamuse kohaselt põhjendatult järeldada, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai kasu ka elektri soodusmääradest. |
| --- | --- |

(137)

Nagu läbivaatamistaotluses märgitud, on komisjon erinevates subsiidiumivastastes uurimistes teinud kindlaks, et soodustatud tootmisharud on sageli saanud soodushinnaga elektrit, ja saanud sellele järeldusele Hiina aruandest kinnitust. Arvestades, et klaasfilamentkiu tootmisharu on soodustatud tootmisharu, võis taotluses esitatud arvamuse kohaselt põhjendatult järeldada, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai kasu ka elektri soodusmääradest.

a)   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| — | Riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkiri, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist, Fa Gua Yun Xing (2018) nr 1027, välja antud 16. juulil 2018. |
| --- | --- |

—

Riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkiri, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist, Fa Gua Yun Xing (2018) nr 1027, välja antud 16. juulil 2018.

| — | Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa (2015) nr 9). |
| --- | --- |

—

Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa (2015) nr 9).

| — | Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomitee teatis energiaturu rajamiseks 2017. aastal tehtavate jõupingutuste kohta, LJXDL (2017) nr 93. |
| --- | --- |

—

Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomitee teatis energiaturu rajamiseks 2017. aastal tehtavate jõupingutuste kohta, LJXDL (2017) nr 93.

| — | Riikliku energiaameti Shandongi järelevalveasutuse teatis 2017. aasta otsese elektrikaubanduse eeskirjade muutmise kohta, LJNSC (2017) nr 36. |
| --- | --- |

—

Riikliku energiaameti Shandongi järelevalveasutuse teatis 2017. aasta otsese elektrikaubanduse eeskirjade muutmise kohta, LJNSC (2017) nr 36.

b)   Uurimise tulemused

Uurimise tulemused

| (138) | Komisjon leidis klaaskiust kanga juhtumi uurimises, et mõnel olulisel suurel tööstuslikul elektrikasutajal on võrgust ostmise asemel lubatud osta elektrit otse elektritootjatelt, kas sõlmides otsesed ostulepingud või vastates turupõhises elektriga kauplemise süsteemis osalemise tingimustele. Hinnad, mida need olulised kasutajad nende lepingute/kauplemissüsteemi kaudu maksid, olid väiksemad kui provintsi tasandil suurtele tööstusklientidele fikseeritud hinnad. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon leidis klaaskiust kanga juhtumi uurimises, et mõnel olulisel suurel tööstuslikul elektrikasutajal on võrgust ostmise asemel lubatud osta elektrit otse elektritootjatelt, kas sõlmides otsesed ostulepingud või vastates turupõhises elektriga kauplemise süsteemis osalemise tingimustele. Hinnad, mida need olulised kasutajad nende lepingute/kauplemissüsteemi kaudu maksid, olid väiksemad kui provintsi tasandil suurtele tööstusklientidele fikseeritud hinnad.

| (139) | Võimalus sõlmida selliseid otselepinguid või osaleda turupõhises elektriga kauplemise süsteemis ei ole praegu kõikidele suurtele tööstuslikele tarbijatele kättesaadav. Riigi tasandil on Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu arvamustes energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta märgitud näiteks seda, et „ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema“ (36). |
| --- | --- |

(139)

Võimalus sõlmida selliseid otselepinguid või osaleda turupõhises elektriga kauplemise süsteemis ei ole praegu kõikidele suurtele tööstuslikele tarbijatele kättesaadav. Riigi tasandil on Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu arvamustes energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta märgitud näiteks seda, et „ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema“ (36).

ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema

36

| (140) | Praktikas tegelevad otsese elektrikaubandusega provintsid. Äriühingud peavad taotlema provintside ametiasutustelt heakskiitu, et osaleda otseses elektri katsekavas, ning nad peavad täitma teatavad kriteeriumid. |
| --- | --- |

(140)

Praktikas tegelevad otsese elektrikaubandusega provintsid. Äriühingud peavad taotlema provintside ametiasutustelt heakskiitu, et osaleda otseses elektri katsekavas, ning nad peavad täitma teatavad kriteeriumid.

| (141) | Näiteks Shandongi provintsis on riikliku energiaameti Shandongi järelevalveasutuse teatises 2017. aasta otsese elektrikaubanduse eeskirjade muutmise kohta sätestatud, et
  „kasutajad, kes osalevad otseses elektrikaubanduses, kinnitatakse vastavalt 2017. aasta juurdepääsutingimustele, mille on heaks kiitnud Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomitee. Et osaleda otseses elektrikaubanduses, peavad elektri müügiga tegelevad ettevõtted esitama Shandongi elektrienergiaga kauplemise keskusele registreerimistaotluse ning nad saavad otseses elektrikaubanduses osaleda pärast seda, kui keskus on taotluse läbi vaadanud ja avaldanud“. Sellega seoses koostatakse nende ettevõtete nimekiri, kellel on õigus osaleda turupõhises elektriga kauplemise süsteemis, ning nimekiri esitatakse Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomisjoni teatises (37). |
| --- | --- |

(141)

Näiteks Shandongi provintsis on riikliku energiaameti Shandongi järelevalveasutuse teatises 2017. aasta otsese elektrikaubanduse eeskirjade muutmise kohta sätestatud, et
  „kasutajad, kes osalevad otseses elektrikaubanduses, kinnitatakse vastavalt 2017. aasta juurdepääsutingimustele, mille on heaks kiitnud Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomitee. Et osaleda otseses elektrikaubanduses, peavad elektri müügiga tegelevad ettevõtted esitama Shandongi elektrienergiaga kauplemise keskusele registreerimistaotluse ning nad saavad otseses elektrikaubanduses osaleda pärast seda, kui keskus on taotluse läbi vaadanud ja avaldanud“. Sellega seoses koostatakse nende ettevõtete nimekiri, kellel on õigus osaleda turupõhises elektriga kauplemise süsteemis, ning nimekiri esitatakse Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomisjoni teatises (37).

„kasutajad, kes osalevad otseses elektrikaubanduses, kinnitatakse vastavalt 2017. aasta juurdepääsutingimustele, mille on heaks kiitnud Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomitee. Et osaleda otseses elektrikaubanduses, peavad elektri müügiga tegelevad ettevõtted esitama Shandongi elektrienergiaga kauplemise keskusele registreerimistaotluse ning nad saavad otseses elektrikaubanduses osaleda pärast seda, kui keskus on taotluse läbi vaadanud ja avaldanud“.

37

| (142) | Teatavate äriühingute puhul puudub tegelik turupõhine läbirääkimis- või pakkumisprotsess, sest otselepingute alusel ostetud kogused ei põhine tegelikul pakkumisel ja nõudlusel. Elektritootjad ja -tarbijad ei saa tõepoolest vabalt otsustada, kas nad ostavad või müüvad kogu oma elektri otse. Neid piiravad kvantitatiivsed kvoodid, mille on määranud neile kohalik omavalitsus. |
| --- | --- |

(142)

Teatavate äriühingute puhul puudub tegelik turupõhine läbirääkimis- või pakkumisprotsess, sest otselepingute alusel ostetud kogused ei põhine tegelikul pakkumisel ja nõudlusel. Elektritootjad ja -tarbijad ei saa tõepoolest vabalt otsustada, kas nad ostavad või müüvad kogu oma elektri otse. Neid piiravad kvantitatiivsed kvoodid, mille on määranud neile kohalik omavalitsus.

| (143) | Ehkki hinnad peaksid olema elektritootjate ja -tarbijate vahel otse või vahendavate teenuseosutajate kaudu läbi räägitud, väljastab äriühingutele esitatavaid arveid tegelikult riigi võrguettevõtja. Näiteks riikliku energiaameti Shadongi järelevalveasutuse teatises, millega muudetakse 2017. aasta otsese elektrikaubanduse eeskirju, on märgitud, et „riigi võrguettevõtjast Shandong Electric Power Company võtab otsese elektrikauplemise tasu“ ja et „riigi võrguettevõtjast Shandong Electric Power Company esitab kasutajatele ja elektritootmisettevõtetele käibemaksuga arved“. |
| --- | --- |

(143)

Ehkki hinnad peaksid olema elektritootjate ja -tarbijate vahel otse või vahendavate teenuseosutajate kaudu läbi räägitud, väljastab äriühingutele esitatavaid arveid tegelikult riigi võrguettevõtja. Näiteks riikliku energiaameti Shadongi järelevalveasutuse teatises, millega muudetakse 2017. aasta otsese elektrikaubanduse eeskirju, on märgitud, et „riigi võrguettevõtjast Shandong Electric Power Company võtab otsese elektrikauplemise tasu“ ja et „riigi võrguettevõtjast Shandong Electric Power Company esitab kasutajatele ja elektritootmisettevõtetele käibemaksuga arved“.

riigi võrguettevõtjast Shandong Electric Power Company võtab otsese elektrikauplemise tasu“ ja et „riigi võrguettevõtjast Shandong Electric Power Company esitab kasutajatele ja elektritootmisettevõtetele käibemaksuga arved

| (144) | Lisaks tuleb kõik allkirjastatud otseostulepingud esitada kohalikule omavalitsusele läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(144)

Lisaks tuleb kõik allkirjastatud otseostulepingud esitada kohalikule omavalitsusele läbivaatamiseks.

| (145) | Hiina valitsus andis 2018. aastal välja riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkirja, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist (Fa Gua Yun Xing (2018) nr 1027). Komisjon aga märkis klaaskiust kanga juhtumi uurimises, et need õigusaktid anti välja 2018. aasta jooksul ning neid ei olnud veel rakendatud. |
| --- | --- |

(145)

Hiina valitsus andis 2018. aastal välja riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkirja, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist (Fa Gua Yun Xing (2018) nr 1027). Komisjon aga märkis klaaskiust kanga juhtumi uurimises, et need õigusaktid anti välja 2018. aasta jooksul ning neid ei olnud veel rakendatud.

| (146) | Kuigi ringkirja eesmärk on suurendada elektriturul otseste tehingute hulka, on selles konkreetselt mainitud teatud tootmisharusid, sealhulgas ehitusmaterjalide tootmisharu ja kõrgtehnoloogilisi tootmisharusid, mida elektrituru liberaliseerimine toetab ja mis sellest kasu saavad. |
| --- | --- |

(146)

Kuigi ringkirja eesmärk on suurendada elektriturul otseste tehingute hulka, on selles konkreetselt mainitud teatud tootmisharusid, sealhulgas ehitusmaterjalide tootmisharu ja kõrgtehnoloogilisi tootmisharusid, mida elektrituru liberaliseerimine toetab ja mis sellest kasu saavad.

| (147) | Täpsemalt on ringkirjas sätestatud, et „kasutajaid, kelle aastane elektritarbimine on enam kui 5 miljonit kWh, toetatakse otseste elektritehingute tegemisel elektritootmisettevõtetega. 2018. aastal liberaliseeritakse kivisöe, raua ja terase, mitteraudmetallide ja ehitusmaterjalide sektorite ning veel nelja tootmisharu elektritootmiskavad“. |
| --- | --- |

(147)

Täpsemalt on ringkirjas sätestatud, et „kasutajaid, kelle aastane elektritarbimine on enam kui 5 miljonit kWh, toetatakse otseste elektritehingute tegemisel elektritootmisettevõtetega. 2018. aastal liberaliseeritakse kivisöe, raua ja terase, mitteraudmetallide ja ehitusmaterjalide sektorite ning veel nelja tootmisharu elektritootmiskavad“.

kasutajaid, kelle aastane elektritarbimine on enam kui 5 miljonit kWh, toetatakse otseste elektritehingute tegemisel elektritootmisettevõtetega. 2018. aastal liberaliseeritakse kivisöe, raua ja terase, mitteraudmetallide ja ehitusmaterjalide sektorite ning veel nelja tootmisharu elektritootmiskavad

| (148) | Peale selle on ringkirjas juhitud tähelepanu asjaolule, et „lisaväärtusega kujunemisjärgus tootmisharusid, nagu kõrgtehnoloogia, internet, suurandmed ja kõrgtasemel tootmine, ning selgete eeliste ja omadustega ning kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid toetatakse tehingutes osalemisel ning nende suhtes ei kohaldata pinge- ega elektritarbimispiiranguid“. |
| --- | --- |

(148)

Peale selle on ringkirjas juhitud tähelepanu asjaolule, et „lisaväärtusega kujunemisjärgus tootmisharusid, nagu kõrgtehnoloogia, internet, suurandmed ja kõrgtasemel tootmine, ning selgete eeliste ja omadustega ning kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid toetatakse tehingutes osalemisel ning nende suhtes ei kohaldata pinge- ega elektritarbimispiiranguid“.

isaväärtusega kujunemisjärgus tootmisharusid, nagu kõrgtehnoloogia, internet, suurandmed ja kõrgtasemel tootmine, ning selgete eeliste ja omadustega ning kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid toetatakse tehingutes osalemisel ning nende suhtes ei kohaldata pinge- ega elektritarbimispiiranguid

| (149) | Seega on õigusnormides sätestatud elektriturul tehtavate otsetehingute valikuline võimaldamine teatavatele tootmisharudele, nagu ehitusmaterjalide ja kõrgtehnoloogilised tootmisharud. See valikulisus tähendas, et riik kohaldas nimetatud tootmisharude äriühingute suhtes odavamaid elektrihindu. |
| --- | --- |

(149)

Seega on õigusnormides sätestatud elektriturul tehtavate otsetehingute valikuline võimaldamine teatavatele tootmisharudele, nagu ehitusmaterjalide ja kõrgtehnoloogilised tootmisharud. See valikulisus tähendas, et riik kohaldas nimetatud tootmisharude äriühingute suhtes odavamaid elektrihindu.

c)   Järeldus

Järeldus

| (150) | Komisjon pidas kõnealust alandatud elektrihinda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse (võrguettevõtja) saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon pidas kõnealust alandatud elektrihinda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse (võrguettevõtja) saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud.

| (151) | Saajate jaoks võrdub kasu elektrihinna säästuga, sest elektrit pakuti hindadega, mis olid alla tavapärase võrguhinna, mida maksid muud suured tööstuslikul eesmärgil kasutajad, kes ei saanud kasu otsesest elektrienergiaga varustamisest. |
| --- | --- |

(151)

Saajate jaoks võrdub kasu elektrihinna säästuga, sest elektrit pakuti hindadega, mis olid alla tavapärase võrguhinna, mida maksid muud suured tööstuslikul eesmärgil kasutajad, kes ei saanud kasu otsesest elektrienergiaga varustamisest.

| (152) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, mis vastavad teatavatele tööstuspoliitika eesmärkidele, mille riik on kindlaks määranud, ning mille tooteid või teenuseid ei ole välistatud kui mitteabikõlblikke. |
| --- | --- |

(152)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, mis vastavad teatavatele tööstuspoliitika eesmärkidele, mille riik on kindlaks määranud, ning mille tooteid või teenuseid ei ole välistatud kui mitteabikõlblikke.

| (153) | Seega tegi komisjon järelduse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtis subsiidiumikava ning et see on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses konkreetne. |
| --- | --- |

(153)

Seega tegi komisjon järelduse, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtis subsiidiumikava ning et see on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses konkreetne.

d)   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (154) | Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad saavad selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad saavad selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest.

| (155) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises lähtuti tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel kasust, mida subsiidiumi saajad 2018. aastal said. Arvutatud kasu on tavalise võrgutasu alusel makstav elektrihinna kogusumma, millest on maha arvatud vähendatud võrgutasu alusel makstava elektrihinna kogusumma. |
| --- | --- |

(155)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises lähtuti tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel kasust, mida subsiidiumi saajad 2018. aastal said. Arvutatud kasu on tavalise võrgutasu alusel makstav elektrihinna kogusumma, millest on maha arvatud vähendatud võrgutasu alusel makstava elektrihinna kogusumma.

| (156) | Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (38) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(156)

Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (38) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

38

| (157) | Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et kuna klaasfilamentkiu tootmisharule anti elektrit piisavast väiksema tasu eest, sai see jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(157)

Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et kuna klaasfilamentkiu tootmisharule anti elektrit piisavast väiksema tasu eest, sai see jätkuvalt subsiidiume.

3.6.2.   Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavad

Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavad

| (158) | Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina valitsus jätkas subsiidiumide andmist valitsuse saamata või kogumata jäänud tuluna, sealhulgas maksuvabastus- ja maksuvähenduskavadena, mida on üksikasjalikult kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(158)

Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina valitsus jätkas subsiidiumide andmist valitsuse saamata või kogumata jäänud tuluna, sealhulgas maksuvabastus- ja maksuvähenduskavadena, mida on üksikasjalikult kirjeldatud allpool.

3.6.2.1.   Ettevõtte tulumaksu soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele

| (159) | Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad saavad kasu ettevõtte tulumaksu vabastusest, mis on mõeldud kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, mida kirjeldatakse allpool. |
| --- | --- |

(159)

Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad saavad kasu ettevõtte tulumaksu vabastusest, mis on mõeldud kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, mida kirjeldatakse allpool.

| (160) | Tuginedes Hiina Rahvavabariigi seadusele, mis käsitleb ettevõtete tulumaksu (edaspidi „ettevõtte tulumaksu seadus“) (39) võimaldatakse kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, kellele riik peab andma olulist toetust, väiksemat ettevõtte tulumaksu määra 15 % standardse maksumäära 25 % asemel. |
| --- | --- |

(160)

Tuginedes Hiina Rahvavabariigi seadusele, mis käsitleb ettevõtete tulumaksu (edaspidi „ettevõtte tulumaksu seadus“) (39) võimaldatakse kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, kellele riik peab andma olulist toetust, väiksemat ettevõtte tulumaksu määra 15 % standardse maksumäära 25 % asemel.

39

a)   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (161) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikkel 28 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade (40) artikkel 93; samuti:






  — | teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“, GKFH (2016) nr 32; |
| --- | --- | --- |

(161)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikkel 28 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade (40) artikkel 93; samuti:

40

—

teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“, GKFH (2016) nr 32;

| — | teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis, mis käsitleb kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiaettevõtete tuvastamise juhtimise suuniste läbivaatamist, trükkimist ja väljaandmist, GKFH (2016) nr 195; |
| --- | --- |

—

teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teatis, mis käsitleb kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiaettevõtete tuvastamise juhtimise suuniste läbivaatamist, trükkimist ja väljaandmist, GKFH (2016) nr 195;

| — | riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 24 tulumaksusoodustuste kohaldamise kohta kõrgtehnoloogiliste ettevõtete suhtes ja |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 24 tulumaksusoodustuste kohaldamise kohta kõrgtehnoloogiliste ettevõtete suhtes ja

| — | suunised kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta (2011), välja andnud NDRC, teadus- ja tehnoloogiaministeerium, kaubandusministeerium ja riiklik intellektuaalomandi amet. |
| --- | --- |

—

suunised kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta (2011), välja andnud NDRC, teadus- ja tehnoloogiaministeerium, kaubandusministeerium ja riiklik intellektuaalomandi amet.

b)   Uurimise tulemused

Uurimise tulemused

| (162) | Äriühingud, mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa riigi toetatavatest kõrgtehnoloogilistest ja uutest tehnoloogiavaldkondadest ning jooksvatest prioriteetidest riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste valdkondade puhul, nagu on loetletud suunistes kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta. Nendes suunistes nimetatakse selgelt klaasi, sealhulgas klaasfilamentkiu tootmistehnoloogiat ja peamisi tooraineid prioriteetse valdkonnana. |
| --- | --- |

(162)

Äriühingud, mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa riigi toetatavatest kõrgtehnoloogilistest ja uutest tehnoloogiavaldkondadest ning jooksvatest prioriteetidest riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste valdkondade puhul, nagu on loetletud suunistes kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta. Nendes suunistes nimetatakse selgelt klaasi, sealhulgas klaasfilamentkiu tootmistehnoloogiat ja peamisi tooraineid prioriteetse valdkonnana.

| (163) | Soodustuse saamiseks peavad äriühingud vastama järgmistele kriteeriumidele:






  — | neil peab olema teatav teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal võrreldes nende müügituluga; |
| --- | --- | --- |

(163)

Soodustuse saamiseks peavad äriühingud vastama järgmistele kriteeriumidele:

—

neil peab olema teatav teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal võrreldes nende müügituluga;

| — | neil peab olema teatav kõrgtehnoloogiliste tehnoloogiate/toodete/teenuste osakaal ettevõtte kogutulus ja |
| --- | --- |

—

neil peab olema teatav kõrgtehnoloogiliste tehnoloogiate/toodete/teenuste osakaal ettevõtte kogutulus ja

| — | neil peab olema teatav tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõikide töötajate hulgas. |
| --- | --- |

—

neil peab olema teatav tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõikide töötajate hulgas.

| (164) | Sellest meetmest kasu saavad äriühingud peavad esitama tuludeklaratsiooni ja selle asjaomased lisad. Kasu tegelik summa kajastub maksudeklaratsioonis. |
| --- | --- |

(164)

Sellest meetmest kasu saavad äriühingud peavad esitama tuludeklaratsiooni ja selle asjaomased lisad. Kasu tegelik summa kajastub maksudeklaratsioonis.

| (165) | Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. |
| --- | --- |

(165)

Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud.

| (166) | Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes tegutsevad teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks klaasfilamentkiu sektori teatavate põhitehnoloogiate valdkonnas. |
| --- | --- |

(166)

Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes tegutsevad teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks klaasfilamentkiu sektori teatavate põhitehnoloogiate valdkonnas.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (167) | Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad said selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad said selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest.

| (168) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises lähtuti tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel kasust, mida subsiidiumi saajad 2018. aastal said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma vähendatud maksumäära alusel. |
| --- | --- |

(168)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises lähtuti tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel kasust, mida subsiidiumi saajad 2018. aastal said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma vähendatud maksumäära alusel.

| (169) | Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (41) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(169)

Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (41) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

41

| (170) | Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(170)

Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai jätkuvalt subsiidiume.

3.6.2.2.   Ettevõtte tulumaksu tasaarvestused seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega

| (171) | Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad saavad kasu ettevõtte tulumaksu tasaarvestusest, nagu allpool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(171)

Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad saavad kasu ettevõtte tulumaksu tasaarvestusest, nagu allpool kirjeldatud.

| (172) | Maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega annab äriühingutele õiguse saada teadus- ja arendustegevuse eest maksusoodustusi teatud kõrgtehnoloogilistes riigi poolt määratud soodustatud valdkondades, kui täidetakse konkreetseid teadus- ja arendustegevuse kulude lävendeid. |
| --- | --- |

(172)

Maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega annab äriühingutele õiguse saada teadus- ja arendustegevuse eest maksusoodustusi teatud kõrgtehnoloogilistes riigi poolt määratud soodustatud valdkondades, kui täidetakse konkreetseid teadus- ja arendustegevuse kulude lävendeid.

| (173) | Täpsemalt on teadus- ja arendustegevuse kulude suhtes, mis tekivad uute tehnoloogiate, toodete ja oskuste arendamise käigus, mille tulemusel ei teki immateriaalset vara ning mis arvestatakse jooksva kasumi ja kahjumi hulka, lubatud kohaldada täiendavat 50 % soodustust pärast täies mahus mahaarvamist, arvestades tegelikku olukorda. Kui nimetatud teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad immateriaalse vara, tuleb need amortiseerida, võttes aluseks 150 % immateriaalse vara kuludest. |
| --- | --- |

(173)

Täpsemalt on teadus- ja arendustegevuse kulude suhtes, mis tekivad uute tehnoloogiate, toodete ja oskuste arendamise käigus, mille tulemusel ei teki immateriaalset vara ning mis arvestatakse jooksva kasumi ja kahjumi hulka, lubatud kohaldada täiendavat 50 % soodustust pärast täies mahus mahaarvamist, arvestades tegelikku olukorda. Kui nimetatud teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad immateriaalse vara, tuleb need amortiseerida, võttes aluseks 150 % immateriaalse vara kuludest.

a)   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (174) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõige 1 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad, samuti järgmised teatised:






  — | rahandusministeeriumi, riikliku maksuameti ning teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi teatis teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korra täiustamise kohta. (Cai Shui (2015) nr 119); |
| --- | --- | --- |

(174)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõige 1 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad, samuti järgmised teatised:

—

rahandusministeeriumi, riikliku maksuameti ning teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi teatis teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korra täiustamise kohta. (Cai Shui (2015) nr 119);

| — | riigi maksuameti 2015. aasta teatis nr 97, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise põhimõtetega seotud asjakohaseid küsimusi; |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti 2015. aasta teatis nr 97, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise põhimõtetega seotud asjakohaseid küsimusi;

| — | riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 40, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise lubatud ulatusega seotud küsimusi, ja |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 40, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise lubatud ulatusega seotud küsimusi, ja

| — | suunised kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta (2011), välja andnud NDRC, teadus- ja tehnoloogiaministeerium, kaubandusministeerium ja riiklik intellektuaalomandi amet. |
| --- | --- |

—

suunised kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta (2011), välja andnud NDRC, teadus- ja tehnoloogiaministeerium, kaubandusministeerium ja riiklik intellektuaalomandi amet.

b)   Uurimise tulemused

Uurimise tulemused

| (175) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises tegi komisjon kindlaks, et „uued tehnoloogiad, uued tooted ja uued oskused“, mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa riigi toetatavatest kõrgtehnoloogiavaldkondadest ning praegustest prioriteetidest riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade puhul, nagu on loetletud suunistes kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta. |
| --- | --- |

(175)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises tegi komisjon kindlaks, et „uued tehnoloogiad, uued tooted ja uued oskused“, mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa riigi toetatavatest kõrgtehnoloogiavaldkondadest ning praegustest prioriteetidest riigi toetatavate kõrgtehnoloogiavaldkondade puhul, nagu on loetletud suunistes kõrgtehnoloogiliste tööstusharude kõige hiljutisemate esmatähtsa arenduse prioriteetsete valdkondade kohta.

| (176) | Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud.

| (177) | Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. |
| --- | --- |

(177)

Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga.

| (178) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusaktid ise lubavad seda meedet kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kellel on kulutusi teadus- ja arendustegevusele riigi määratud teatud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks klaasfilamentkiu sektoris. |
| --- | --- |

(178)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusaktid ise lubavad seda meedet kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kellel on kulutusi teadus- ja arendustegevusele riigi määratud teatud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks klaasfilamentkiu sektoris.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (179) | Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad said selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(179)

Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad said selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest.

| (180) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises lähtuti tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel kasust, mida subsiidiumi saajad 2018. aastal said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma pärast täiendava 50 % mahaarvamist teadus- ja arendustegevuse tegelikest kuludest. |
| --- | --- |

(180)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises lähtuti tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel kasust, mida subsiidiumi saajad 2018. aastal said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma pärast täiendava 50 % mahaarvamist teadus- ja arendustegevuse tegelikest kuludest.

| (181) | Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (42) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(181)

Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (42) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

42

| (182) | Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(182)

Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai jätkuvalt subsiidiume.

3.6.2.3.   Dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul

| (183) | Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad saavad kasu dividendide maksuvabastusest, nagu on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(183)

Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad saavad kasu dividendide maksuvabastusest, nagu on kirjeldatud allpool.

| (184) | Ettevõtte tulumaksu seaduses on sätestatud tulumaksusoodustused ettevõtetele, kes tegelevad selliste tootmisharude või projektide arendamisega, mida riik konkreetselt toetab ja soodustab. Eelkõige on ettevõtte tulumaksu seaduses sätestatud nõuetele vastavate residendist ettevõtete vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu (näiteks dividendid ja boonused) maksuvabastus. |
| --- | --- |

(184)

Ettevõtte tulumaksu seaduses on sätestatud tulumaksusoodustused ettevõtetele, kes tegelevad selliste tootmisharude või projektide arendamisega, mida riik konkreetselt toetab ja soodustab. Eelkõige on ettevõtte tulumaksu seaduses sätestatud nõuetele vastavate residendist ettevõtete vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu (näiteks dividendid ja boonused) maksuvabastus.

a)   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (185) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(185)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad.

b)   Uurimise tulemused

Uurimise tulemused

| (186) | Varasemates uurimistes leidis komisjon, et mõned kontrollitud äriühingud said nõuetele vastavate residendist ettevõtete vahelist dividendide tulumaksuvabastust. |
| --- | --- |

(186)

Varasemates uurimistes leidis komisjon, et mõned kontrollitud äriühingud said nõuetele vastavate residendist ettevõtete vahelist dividendide tulumaksuvabastust.

| (187) | Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25 on sätestatud, et „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“. Artikli 26 lõikes 2 on sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“ vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega kuuluvad selle kohaldamisalasse üksnes teatavad residendist ettevõtted. |
| --- | --- |

(187)

Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25 on sätestatud, et „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“. Artikli 26 lõikes 2 on sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“ vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega kuuluvad selle kohaldamisalasse üksnes teatavad residendist ettevõtted.

riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab

| (188) | Nagu klaaskiust kanga juhtumi uurimises järeldatud, piirdub selline maksusoodustuste poliitika üksnes teatavate tootmisharude ja projektidega ehk teisisõnu tootmisharudega, mida riik konkreetselt toetab ja soodustab (nagu klaasfilamentkiu tootmisharu), ning on seega konkreetne. |
| --- | --- |

(188)

Nagu klaaskiust kanga juhtumi uurimises järeldatud, piirdub selline maksusoodustuste poliitika üksnes teatavate tootmisharude ja projektidega ehk teisisõnu tootmisharudega, mida riik konkreetselt toetab ja soodustab (nagu klaasfilamentkiu tootmisharu), ning on seega konkreetne.

| (189) | Komisjon peab seda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon peab seda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud.

| (190) | Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. |
| --- | --- |

(190)

Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga.

| (191) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda vabastust kohaldada üksnes residentidest ettevõtete suhtes, keda riik olulisel määral toetab ja kelle arengut ta soodustab. |
| --- | --- |

(191)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda vabastust kohaldada üksnes residentidest ettevõtete suhtes, keda riik olulisel määral toetab ja kelle arengut ta soodustab.

c)   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (192) | Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad said selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad said selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest.

| (193) | Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (43) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(193)

Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (43) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

43

| (194) | Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(194)

Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai jätkuvalt subsiidiume.

3.6.2.4.   Maakasutuse maksuvabastus

| (195) | Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad saavad kasu dividendide maakasutuse maksuvabastusest, nagu allpool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(195)

Läbivaatamistaotluses väitsid taotluse esitajad, et Hiina klaasfilamentkiu tootjad saavad kasu dividendide maakasutuse maksuvabastusest, nagu allpool kirjeldatud.

| (196) | Organisatsioon või eraisik, kes kasutab maad linnades, maakonna ja haldusüksuste linnades ning tööstus- ja kaevanduspiirkondades, peab tavaliselt maksma linnamaa kasutamise maksu. Maakasutusmaksu kogub selle maa kasutamiskoha kohalik maksuhaldur. |
| --- | --- |

(196)

Organisatsioon või eraisik, kes kasutab maad linnades, maakonna ja haldusüksuste linnades ning tööstus- ja kaevanduspiirkondades, peab tavaliselt maksma linnamaa kasutamise maksu. Maakasutusmaksu kogub selle maa kasutamiskoha kohalik maksuhaldur.

| (197) | Samas teatud kategooria maad, näiteks merelt võetud maismaa, valitsusasutuste, kodanike ühenduste ja sõjaväeüksuste käsutuses olev maa, rahandusministeeriumi vahenditest rahastatavate asutuste maa, usutemplite all olev maa, avalikud pargid ning ajaloolised paigad ja vaatamisväärsused, tänavad, maanteed, avalikud väljakud, haljasalad ja muud linnas asuvad avalikud maad, on maakasutusmaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(197)

Samas teatud kategooria maad, näiteks merelt võetud maismaa, valitsusasutuste, kodanike ühenduste ja sõjaväeüksuste käsutuses olev maa, rahandusministeeriumi vahenditest rahastatavate asutuste maa, usutemplite all olev maa, avalikud pargid ning ajaloolised paigad ja vaatamisväärsused, tänavad, maanteed, avalikud väljakud, haljasalad ja muud linnas asuvad avalikud maad, on maakasutusmaksust vabastatud.

a)   Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (198) | Selle kava õiguslikud alused on:






  — | Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad kinnisvaramaksu kohta (Guo Fa (1986) nr 90, muudetud 2011. aastal) ja |
| --- | --- | --- |

(198)

Selle kava õiguslikud alused on:

—

Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad kinnisvaramaksu kohta (Guo Fa (1986) nr 90, muudetud 2011. aastal) ja

| — | Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutamise maksu käsitlevad ajutised eeskirjad (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu korraldus (2013) nr 645). |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutamise maksu käsitlevad ajutised eeskirjad (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu korraldus (2013) nr 645).

b)   Uurimise tulemused

Uurimise tulemused

| (199) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises leiti, et üks valimisse kuuluvatest kontsernidest sai kasu kohalikule maakasutusbüroole makstud maakasutusmaksu tagastamisest, ehkki ta ei täitnud ühegi erandikategooria nõudeid, nagu on sätestatud eespool nimetatud riiklikes õigusaktides. |
| --- | --- |

(199)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises leiti, et üks valimisse kuuluvatest kontsernidest sai kasu kohalikule maakasutusbüroole makstud maakasutusmaksu tagastamisest, ehkki ta ei täitnud ühegi erandikategooria nõudeid, nagu on sätestatud eespool nimetatud riiklikes õigusaktides.

c)   Järeldus

Järeldus

| (200) | Komisjon peab kõnealust maksuvabastust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i või artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega kas raha otsese ülekandmise (tasutud maksu tagastamine) või Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis (tasumata maks), millest asjaomased äriühingud kasu saavad. |
| --- | --- |

(200)

Komisjon peab kõnealust maksuvabastust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i või artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega kas raha otsese ülekandmise (tasutud maksu tagastamine) või Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis (tasumata maks), millest asjaomased äriühingud kasu saavad.

| (201) | Toetusesaajate saadud kasu on samaväärne tagastatud summaga/maksusäästuga. |
| --- | --- |

(201)

Toetusesaajate saadud kasu on samaväärne tagastatud summaga/maksusäästuga.

| (202) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest üks klaaskiust kanga juhtumi valimisse kuuluv äriühing sai maksusoodustust, ehkki see ei vastanud ühelegi objektiivsele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(202)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest üks klaaskiust kanga juhtumi valimisse kuuluv äriühing sai maksusoodustust, ehkki see ei vastanud ühelegi objektiivsele kriteeriumile.

d)   Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (203) | Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad said selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon järeldab, et Hiina eksportivad klaasfilamentkiu tootjad said selle kava puhul jätkuvalt kasu subsiidiumidest.

| (204) | Klaaskiust kanga juhtumi uurimises lähtuti tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel kasust, mida subsiidiumi saajad 2018. aastal said. Leiti, et kasu suurus võrdub 2018. aastal tagastatud summaga. |
| --- | --- |

(204)

Klaaskiust kanga juhtumi uurimises lähtuti tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel kasust, mida subsiidiumi saajad 2018. aastal said. Leiti, et kasu suurus võrdub 2018. aastal tagastatud summaga.

| (205) | Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (44) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28. |
| --- | --- |

(205)

Võttes arvesse, et Hiina valitsus ja valimisse kaasatud eksportivad tootjad ei teinud selles juhtumis koostööd, ning kuna puudus vastupidine teave, kasutas komisjon kättesaadavate faktidena klaaskiust kanga juhtumi uurimise (44) järeldusi kooskõlas alusmääruse artikliga 28.

44

| (206) | Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai jätkuvalt subsiidiume. |
| --- | --- |

(206)

Kõike eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et klaasfilamentkiu tootmisharu sai jätkuvalt subsiidiume.

3.7.   Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

| (207) | Komisjon järeldab tema käsutuses oleva teabe põhjal, et HRV klaasfilamentkiu tootmisharu sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt subsiidiume. Eelkõige on märkimisväärsed klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldused, sest need hõlmavad subsiidiume äriühingutele, kes toodavad nii klaaskiust kangast kui ka klaasfilamentkiudu, ning subsiidiumikavad ei ole tootepõhised. |
| --- | --- |

(207)

Komisjon järeldab tema käsutuses oleva teabe põhjal, et HRV klaasfilamentkiu tootmisharu sai läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt subsiidiume. Eelkõige on märkimisväärsed klaaskiust kanga juhtumi uurimise järeldused, sest need hõlmavad subsiidiume äriühingutele, kes toodavad nii klaaskiust kangast kui ka klaasfilamentkiudu, ning subsiidiumikavad ei ole tootepõhised.

| (208) | Kuna subsiidiumikavadest saab kasu kogu äriühing, mitte üksnes see osa, mis toodab ja ekspordib klaaskiust kangast, saame taas kord kasutada saadaolevat teavet, et minna klaaskiust kanga juhtumi põhisubsiidiumi arvutustega edasi ja muu teabe puudumisel eeldada, et äriühinguid, kes tootsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil klaasfilamentkiudu ja eksportisid seda liitu, subsideeriti miinimumtasemest tublisti suurema summaga. Tõepoolest, võttes arvesse järeldusi klaaskiust kanga juhtumi uurimisest, mis hõlmas algses uurimises tasakaalustamata jäänud subsiidiume, leiti, et subsiidiumisumma oli ligikaudu 25 %. |
| --- | --- |

(208)

Kuna subsiidiumikavadest saab kasu kogu äriühing, mitte üksnes see osa, mis toodab ja ekspordib klaaskiust kangast, saame taas kord kasutada saadaolevat teavet, et minna klaaskiust kanga juhtumi põhisubsiidiumi arvutustega edasi ja muu teabe puudumisel eeldada, et äriühinguid, kes tootsid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil klaasfilamentkiudu ja eksportisid seda liitu, subsideeriti miinimumtasemest tublisti suurema summaga. Tõepoolest, võttes arvesse järeldusi klaaskiust kanga juhtumi uurimisest, mis hõlmas algses uurimises tasakaalustamata jäänud subsiidiume, leiti, et subsiidiumisumma oli ligikaudu 25 %.

| (209) | Kuigi subsiidiumisummat ei saa koostöö puudumise tõttu täpselt kindlaks määrata, saab seda pidada märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(209)

Kuigi subsiidiumisummat ei saa koostöö puudumise tõttu täpselt kindlaks määrata, saab seda pidada märkimisväärseks.

3.8.   Arengud meetmete kehtetuks tunnistamise korral

Arengud meetmete kehtetuks tunnistamise korral

| (210) | Subsideerimise jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil näitab subsideerimise jätkumise tõenäosust meetmete aegumise korral. Lisaks analüüsis komisjon ka seda, kas on tõenäoline, et meetmete aegumise korral subsideeritud ekspordi maht suureneb. |
| --- | --- |

(210)

Subsideerimise jätkumine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil näitab subsideerimise jätkumise tõenäosust meetmete aegumise korral. Lisaks analüüsis komisjon ka seda, kas on tõenäoline, et meetmete aegumise korral subsideeritud ekspordi maht suureneb.

| (211) | Selleks analüüsis komisjon järgmisi asjaolusid: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(211)

Selleks analüüsis komisjon järgmisi asjaolusid: tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus Hiinas ning liidu turu atraktiivsus.

| (212) | HRV tootjate/eksportijate ja Hiina valitsuse koostööst keeldumise tõttu tugines komisjon hindamisel alusmääruse artiklile 28 vastavatele kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(212)

HRV tootjate/eksportijate ja Hiina valitsuse koostööst keeldumise tõttu tugines komisjon hindamisel alusmääruse artiklile 28 vastavatele kättesaadavatele faktidele.

3.8.1.   Tootmisvõimsus

Tootmisvõimsus

| (213) | Aegumise läbivaatamise taotluses märkisid taotluse esitajad, et 2018. aastal oli ülemaailmne klaasfilamentkiu nõudlus vahemikus 5,3 kuni 6,5 miljonit tonni ning ülemaailmne tootmisvõimsus vahemikus 6,0 ja 6,9 miljonit tonni. |
| --- | --- |

(213)

Aegumise läbivaatamise taotluses märkisid taotluse esitajad, et 2018. aastal oli ülemaailmne klaasfilamentkiu nõudlus vahemikus 5,3 kuni 6,5 miljonit tonni ning ülemaailmne tootmisvõimsus vahemikus 6,0 ja 6,9 miljonit tonni.

| (214) | Nad märkisid, et 2018. aastal oli tootmisvõimsuse ja nõudluse vahe Hiinas 700 000 tonni aastas, mis moodustab 70 % Euroopa Liidu klaasfilamentkiu nõudlusest. |
| --- | --- |

(214)

Nad märkisid, et 2018. aastal oli tootmisvõimsuse ja nõudluse vahe Hiinas 700 000 tonni aastas, mis moodustab 70 % Euroopa Liidu klaasfilamentkiu nõudlusest.

| (215) | Muu teabe puudumisel järeldab komisjon, et kui meetmed tühistada, suudaksid Hiina tootjad oma liigse tootmisvõimsuse liidu turule ümber suunata. |
| --- | --- |

(215)

Muu teabe puudumisel järeldab komisjon, et kui meetmed tühistada, suudaksid Hiina tootjad oma liigse tootmisvõimsuse liidu turule ümber suunata.

3.8.2.   Liidu turu hinnad

Liidu turu hinnad

| (216) | Aegumise läbivaatamise taotluses märkisid taotluse esitajad, et EL on jätkuvalt üks viiest Hiina klaasfilamentkiu ekspordi sihtkohast ka kehtivate meetmete korral. |
| --- | --- |

(216)

Aegumise läbivaatamise taotluses märkisid taotluse esitajad, et EL on jätkuvalt üks viiest Hiina klaasfilamentkiu ekspordi sihtkohast ka kehtivate meetmete korral.

| (217) | Seda suundumust kinnitab GTA (45) andmete analüüs kuni 2019. aasta lõpuni.









  Importija/tonni | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | 776 268 | 872 093 | 1 000 941 | 907 082 |
| Ameerika Ühendriigid | 161 619 | 201 706 | 272 616 | 138 253 |
| EL 28 | 97 684 | 94 035 | 97 563 | 95 610 |
| Lõuna-Korea | 78 324 | 86 704 | 87 076 | 82 324 |
| India | 39 318 | 47 207 | 66 471 | 62 973 |
| Jaapan | 33 190 | 46 024 | 51 620 | 51 653 |

(217)

Seda suundumust kinnitab GTA (45) andmete analüüs kuni 2019. aasta lõpuni.

45

Importija/tonni

2016

2017

2018

2019

Kokku

776 268

872 093

1 000 941

907 082

Ameerika Ühendriigid

161 619

201 706

272 616

138 253

EL 28

97 684

94 035

97 563

95 610

Lõuna-Korea

78 324

86 704

87 076

82 324

India

39 318

47 207

66 471

62 973

Jaapan

33 190

46 024

51 620

51 653

| (218) | Samuti märkisid taotluse esitajad, et muude turgudega võrreldes on Euroopa klaasfilamentkiu hinnad kõrged. |
| --- | --- |

(218)

Samuti märkisid taotluse esitajad, et muude turgudega võrreldes on Euroopa klaasfilamentkiu hinnad kõrged.

| (219) | Seda suundumust kinnitab viie peamise Hiina ekspordituru ühikuhindade analüüs kuni 2019. aasta lõpuni, samuti GTAst võetud.









  Importija/eurot tonni kohta | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | 926,52 | 867,70 | 844,54 | 820,13 |
| Ameerika Ühendriigid | 940,09 | 916,30 | 846,45 | 876,85 |
| EL 28 | 1 027,18 | 985,83 | 1 044,33 | 1 025,66 |
| Lõuna-Korea | 849,45 | 796,85 | 768,97 | 748,49 |
| India | 900,21 | 891,25 | 850,06 | 882,00 |
| Jaapan | 1 025,70 | 929,03 | 906,18 | 913,94 |

(219)

Seda suundumust kinnitab viie peamise Hiina ekspordituru ühikuhindade analüüs kuni 2019. aasta lõpuni, samuti GTAst võetud.

Importija/eurot tonni kohta

2016

2017

2018

2019

Kokku

926,52

867,70

844,54

820,13

Ameerika Ühendriigid

940,09

916,30

846,45

876,85

EL 28

1 027,18

985,83

1 044,33

1 025,66

Lõuna-Korea

849,45

796,85

768,97

748,49

India

900,21

891,25

850,06

882,00

Jaapan

1 025,70

929,03

906,18

913,94

| (220) | Komisjon järeldab, et liit on Hiina klaasfilamentkiu tootjatele ligitõmbav turg. Seda kinnitab ka asjaolu, et Hiina tootjad investeerivad Bahreinis ja Egiptuses asuvatesse rajatistesse nimelt sellepärast, et pääseda liidu turule, ilma et peaks maksma HRVst pärit impordi suhtes kehtivaid tollimakse. |
| --- | --- |

(220)

Komisjon järeldab, et liit on Hiina klaasfilamentkiu tootjatele ligitõmbav turg. Seda kinnitab ka asjaolu, et Hiina tootjad investeerivad Bahreinis ja Egiptuses asuvatesse rajatistesse nimelt sellepärast, et pääseda liidu turule, ilma et peaks maksma HRVst pärit impordi suhtes kehtivaid tollimakse.

3.9.   Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

Järeldus subsideerimise jätkumise kohta

| (221) | Uurimise tulemuste põhjal ning alusmääruse artikli 28 kohaldamisel on komisjon järeldanud, et HRV klaasfilamentkiu tootmisharule omased subsideerimiskavad on jätkuvalt jõus ning et HRV klaasfilamentkiu tootmisharu on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saanud nendest kavadest kasu. |
| --- | --- |

(221)

Uurimise tulemuste põhjal ning alusmääruse artikli 28 kohaldamisel on komisjon järeldanud, et HRV klaasfilamentkiu tootmisharule omased subsideerimiskavad on jätkuvalt jõus ning et HRV klaasfilamentkiu tootmisharu on läbivaatamisega seotud uurimisperioodil saanud nendest kavadest kasu.

| (222) | Samuti järeldab komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkuks subsideeritud klaasfilamentkiu import HRVst. |
| --- | --- |

(222)

Samuti järeldab komisjon, et kui meetmetel lastakse aeguda, jätkuks subsideeritud klaasfilamentkiu import HRVst.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (223) | Läbivaatamise uurimisperioodil tootis üheksa liidu tootjat samasugust toodet. Nad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(223)

Läbivaatamise uurimisperioodil tootis üheksa liidu tootjat samasugust toodet. Nad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (224) | Komisjon moodustas liidu tootjatest valimi. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 60 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon moodustas liidu tootjatest valimi. Valimisse kuulus kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 60 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

| (225) | Komisjon tegi kindlaks, et liidu klaasfilamentkiu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli ligikaudu 657 750 tonni, võttes aluseks uurimisperioodil taotluse esitaja kogutud ja kontrollitud teabe.

  Tabel 1


  Liidu toodang | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutoodang (tonni) | 701 611 | 694 178 | 693 123 | 657 750 |
| Indeks | 100 | 99 | 99 | 94 |
| Allikas: taotlus ja andmebaas Surveillance 2. |

(225)

Komisjon tegi kindlaks, et liidu klaasfilamentkiu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli ligikaudu 657 750 tonni, võttes aluseks uurimisperioodil taotluse esitaja kogutud ja kontrollitud teabe.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu toodang

Liidu toodang

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019)

Liidu kogutoodang (tonni)

701 611

694 178

693 123

657 750

Indeks

Indeks

100

100

99

99

99

99

94

94

Allikas: taotlus ja andmebaas Surveillance 2.

Allikas

| (226) | Liidu kogutoodang püsis aastatel 2016 kuni 2018 stabiilne, aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes. |
| --- | --- |

(226)

Liidu kogutoodang püsis aastatel 2016 kuni 2018 stabiilne, aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenes.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (227) | Komisjon tegi liidu klaasfilamentkiust toodete tarbimise kindlaks, liites klaasfilamentkiust toodete impordi liidu tootmisharu müügimahule liidu turul. |
| --- | --- |

(227)

Komisjon tegi liidu klaasfilamentkiust toodete tarbimise kindlaks, liites klaasfilamentkiust toodete impordi liidu tootmisharu müügimahule liidu turul.

| (228) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tonnides) | 978 454 | 1 045 331 | 1 060 071 | 984 122 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 107 | 108 | 101 |
| Allikas: taotlus ja andmebaas Surveillance 2. |

(228)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019)

Liidu kogutarbimine (tonnides)

978 454

1 045 331

1 060 071

984 122

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

107

107

108

108

101

101

Allikas: taotlus ja andmebaas Surveillance 2.

Allikas

| (229) | Liidu tarbimine oli vaatlusalusel perioodil muutlik. 2016. ja 2018. aasta vahel suurenes see 8 %, enne kui langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt 7 %. |
| --- | --- |

(229)

Liidu tarbimine oli vaatlusalusel perioodil muutlik. 2016. ja 2018. aasta vahel suurenes see 8 %, enne kui langes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt 7 %.

4.3.   Hiinast pärit import

Hiinast pärit import

4.3.1.   Hiinast pärit impordi maht ja turuosa

Hiinast pärit impordi maht ja turuosa

| (230) | Komisjon tegi impordimahu ja selle turuosa kindlaks andmebaasi Surveillance 2 (46) alusel. |
| --- | --- |

(230)

Komisjon tegi impordimahu ja selle turuosa kindlaks andmebaasi Surveillance 2 (46) alusel.

46

| (231) | Klaasfilamentkiu import Hiinast muutus järgmiselt:

  Tabel 3


  Impordimaht ja turuosa | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiinast pärit impordi maht (tonnides) | 79 374 | 58 456 | 50 177 | 51 512 |
| Indeks | 100 | 74 | 63 | 65 |
| Turuosa (%) | 8 | 6 | 5 | 5 |
| Allikas: andmebaas Surveillance 2. |

(231)

Klaasfilamentkiu import Hiinast muutus järgmiselt:

Tabel 3

Tabel 3

Impordimaht ja turuosa

Impordimaht ja turuosa

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019)

Hiinast pärit impordi maht (tonnides)

79 374

58 456

50 177

51 512

Indeks

Indeks

100

100

74

74

63

63

65

65

Turuosa (%)

8

6

5

5

Allikas: andmebaas Surveillance 2.

Allikas

| (232) | Klaasfilamentkiu impordi maht Hiinast ELi vähenes 2016. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 35 %. Vastav turuosa vähenes samal perioodil 3 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(232)

Klaasfilamentkiu impordi maht Hiinast ELi vähenes 2016. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel 35 %. Vastav turuosa vähenes samal perioodil 3 protsendipunkti.

4.3.2.   Hiinast pärit impordi hinnad

Hiinast pärit impordi hinnad

| (233) | Keskmiste impordihindade muutus vaatlusalusel perioodil oli järgmine.

  Tabel 4


  Impordihind | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta) | 1 068 | 1 058 | 1 028 | 990 |
| Indeks | 100 | 99 | 96 | 93 |
| Allikas: andmebaas Surveillance 2. |

(233)

Keskmiste impordihindade muutus vaatlusalusel perioodil oli järgmine.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihind

Impordihind

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019)

HRVst pärit impordi hinnad (eurodes tonni kohta)

1 068

1 058

1 028

990

Indeks

Indeks

100

100

99

99

96

96

93

93

Allikas: andmebaas Surveillance 2.

Allikas

| (234) | Hiinast pärit impordihind kasvas vaatlusalusel perioodil 7 %. |
| --- | --- |

(234)

Hiinast pärit impordihind kasvas vaatlusalusel perioodil 7 %.

4.3.3.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (235) | Koostöö puudumise tõttu tegi komisjon hinna allalöömise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks, võrreldes






  (1) | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele korrigeeritud kaalutud keskmist müügihinda liidu turul sõltumatutele klientidele ning |
| --- | --- | --- |

(235)

Koostöö puudumise tõttu tegi komisjon hinna allalöömise läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kindlaks, võrreldes

(1)

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele korrigeeritud kaalutud keskmist müügihinda liidu turul sõltumatutele klientidele ning

| (2) | Hiinast pärit impordi korrigeeritud hindade andmeid CIF-tasemel, mis võeti andmebaasist Surveillance 2. Andmebaasi Surveillance 2 impordiandmed rühmitati kolmeks tooteliigiks, mis koos moodustavad 100 % uurimisaluse toote impordist. |
| --- | --- |

(2)

Hiinast pärit impordi korrigeeritud hindade andmeid CIF-tasemel, mis võeti andmebaasist Surveillance 2. Andmebaasi Surveillance 2 impordiandmed rühmitati kolmeks tooteliigiks, mis koos moodustavad 100 % uurimisaluse toote impordist.

| (236) | Andmebaasi Surveillance 2 CIF-hind korrigeeriti mahalaadimishinnaks, liites sellele imporditollimaksud 7 % lisaks CIF-hinnale ning impordikulud, ligikaudu 30 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(236)

Andmebaasi Surveillance 2 CIF-hind korrigeeriti mahalaadimishinnaks, liites sellele imporditollimaksud 7 % lisaks CIF-hinnale ning impordikulud, ligikaudu 30 eurot tonni kohta.

| (237) | Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(237)

Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (238) | Võrdlusest on näha, et Hiinast pärit impordi keskmine hinna allalöömine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 24 %. |
| --- | --- |

(238)

Võrdlusest on näha, et Hiinast pärit impordi keskmine hinna allalöömine oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil üle 24 %.

| (239) | Seetõttu järeldas komisjon, et Hiinast pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla. |
| --- | --- |

(239)

Seetõttu järeldas komisjon, et Hiinast pärit impordi hinnad lõid liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla.

4.4.   Muudest kolmandatest riikidest pärit import

Muudest kolmandatest riikidest pärit import

| (240) | Muudest kolmandatest riikidest liitu saabuva impordi maht, turuosa ja hinnad muutusid järgmiselt.

  Tabel 5


  Kõikidest muudest riikidest peale Hiina pärit impordi maht, turuosa ja hinnad











  Riik | | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egiptus | Maht (tonnides) | 50 529 | 95 865 | 147 189 | 141 809 |
| Indeks | 100 | 190 | 291 | 281 |
| Turuosa (%) | 5 | 9 | 14 | 14 |
| Keskmine hind | 993 | 918 | 897 | 890 |
| Malaisia | Maht (tonnides) | 98 446 | 111 373 | 115 249 | 77 410 |
| Indeks | 100 | 113 | 117 | 79 |
| Turuosa (%) | 10 | 11 | 11 | 8 |
| Keskmine hind | 930 | 941 | 985 | 951 |
| Norra | Maht (tonnides) | 41 362 | 43 006 | 44 289 | 44 479 |
| Indeks | 100 | 104 | 107 | 108 |
| Turuosa (%) | 4 | 4 | 4 | 5 |
| Keskmine hind | 1 156 | 1 126 | 1 101 | 1 078 |
| Kõik muud riigid, v.a Hiina | Maht (tonnides) | 86 240 | 85 548 | 93 266 | 89 832 |
| Indeks | 100 | 99 | 108 | 104 |
| Turuosa (%) | 9 | 8 | 9 | 9 |
| Keskmine hind | 1 090 | 1 045 | 1 017 | 1 019 |
| Allikas: andmebaas Surveillance 2. |

(240)

Muudest kolmandatest riikidest liitu saabuva impordi maht, turuosa ja hinnad muutusid järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Kõikidest muudest riikidest peale Hiina pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

Kõikidest muudest riikidest peale Hiina pärit impordi maht, turuosa ja hinnad

Riik

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019)

Egiptus

Maht (tonnides)

50 529

95 865

147 189

141 809

Indeks

Indeks

100

100

190

190

291

291

281

281

Turuosa (%)

5

9

14

14

Keskmine hind

993

918

897

890

Malaisia

Maht (tonnides)

98 446

111 373

115 249

77 410

Indeks

Indeks

100

100

113

113

117

117

79

79

Turuosa (%)

10

11

11

8

Keskmine hind

930

941

985

951

Norra

Maht (tonnides)

41 362

43 006

44 289

44 479

Indeks

Indeks

100

100

104

104

107

107

108

108

Turuosa (%)

4

4

4

5

Keskmine hind

1 156

1 126

1 101

1 078

Kõik muud riigid, v.a Hiina

Maht (tonnides)

86 240

85 548

93 266

89 832

Indeks

Indeks

100

100

99

99

108

108

104

104

Turuosa (%)

9

8

9

9

Keskmine hind

1 090

1 045

1 017

1 019

Allikas: andmebaas Surveillance 2.

Allikas

| (241) | Suurim import kolmandatest riikidest vaatlusalusel perioodil oli märkimisväärselt suurenev maht Egiptusest ning suhteliselt stabiilne import Malaisiast ja Norrast. Ka Bahreinist pärit import oli stabiilne, turuosaga 2 %. |
| --- | --- |

(241)

Suurim import kolmandatest riikidest vaatlusalusel perioodil oli märkimisväärselt suurenev maht Egiptusest ning suhteliselt stabiilne import Malaisiast ja Norrast. Ka Bahreinist pärit import oli stabiilne, turuosaga 2 %.

| (242) | Egiptusest pärit impordi turuosa kasvas 5 %-lt 2016. aastal 14 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(242)

Egiptusest pärit impordi turuosa kasvas 5 %-lt 2016. aastal 14 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (243) | Komisjon algatas Egiptusest pärit klaasfilamentkiu impordi uurimise 16. mail 2019 (47). Uurimisega jõuti lõpule 2020. aasta juunis ning leiti, et impordi suurenemise põhjustas eksport Egiptuse tehasest, mida käitas Hiina kontsern CNBM Group. Eksportija oli teinud selle toimingu selge eesmärgiga müüa klaasfilamentkiudu liidu turule, ilma et peaks maksma Hiinast pärit impordi suhtes kehtivaid tollimakse (48). |
| --- | --- |

(243)

Komisjon algatas Egiptusest pärit klaasfilamentkiu impordi uurimise 16. mail 2019 (47). Uurimisega jõuti lõpule 2020. aasta juunis ning leiti, et impordi suurenemise põhjustas eksport Egiptuse tehasest, mida käitas Hiina kontsern CNBM Group. Eksportija oli teinud selle toimingu selge eesmärgiga müüa klaasfilamentkiudu liidu turule, ilma et peaks maksma Hiinast pärit impordi suhtes kehtivaid tollimakse (48).

47

48

| (244) | Vastavalt komisjonile selles juhtumis teatavaks saanud tõenditele näib, et klaasfilamentkiu tellimused CNBM Groupile on viidud üle uude tehasesse Egiptuses. Egiptusest pärit import suurenes aastatel 2016–2019 kiiresti ning peaaegu kolmekordistus. Komisjon kehtestas 2020. aasta juunis Egiptusest pärit klaasfilamentkiu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu 13,1 % (49). Ajutised meetmed olid kehtestatud 2020. aasta märtsis (50). |
| --- | --- |

(244)

Vastavalt komisjonile selles juhtumis teatavaks saanud tõenditele näib, et klaasfilamentkiu tellimused CNBM Groupile on viidud üle uude tehasesse Egiptuses. Egiptusest pärit import suurenes aastatel 2016–2019 kiiresti ning peaaegu kolmekordistus. Komisjon kehtestas 2020. aasta juunis Egiptusest pärit klaasfilamentkiu impordile lõpliku tasakaalustava tollimaksu 13,1 % (49). Ajutised meetmed olid kehtestatud 2020. aasta märtsis (50).

49

50

| (245) | Malaisiast pärit impordimahud vähenesid 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Nende turuosa vähenes 10–11 %-lt vaatlusalusel perioodil 8 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon selgitas välja, et Malaisia eksportis ELi üksnes tükeldatud klaaskiude (51). Malaisiast pärit tükeldatud klaaskiudude keskmise impordihinna võrdlemisel liidu tootmisharu tükeldatud klaaskiudude hindadega leiti, et Malaisia impordihinnad olid kooskõlas liidu tootmisharu hindadega. |
| --- | --- |

(245)

Malaisiast pärit impordimahud vähenesid 2018. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahel. Nende turuosa vähenes 10–11 %-lt vaatlusalusel perioodil 8 %-ni läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Komisjon selgitas välja, et Malaisia eksportis ELi üksnes tükeldatud klaaskiude (51). Malaisiast pärit tükeldatud klaaskiudude keskmise impordihinna võrdlemisel liidu tootmisharu tükeldatud klaaskiudude hindadega leiti, et Malaisia impordihinnad olid kooskõlas liidu tootmisharu hindadega.

51

| (246) | Norrast pärit impordil oli vaatlusalusel perioodil stabiilne turuosa, 4–5 %. Lisaks olid nende keskmised impordihinnad sarnasel tasemel kui liidu tootmisharu hinnad. |
| --- | --- |

(246)

Norrast pärit impordil oli vaatlusalusel perioodil stabiilne turuosa, 4–5 %. Lisaks olid nende keskmised impordihinnad sarnasel tasemel kui liidu tootmisharu hinnad.

| (247) | Muudest riikidest pärit impordil oli kogu vaatlusalusel perioodil stabiilne turuosa, 9 %. |
| --- | --- |

(247)

Muudest riikidest pärit impordil oli kogu vaatlusalusel perioodil stabiilne turuosa, 9 %.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (248) | Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. |
| --- | --- |

(248)

Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 5 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

| (249) | Nagu on märgitud põhjenduses (13), kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(249)

Nagu on märgitud põhjenduses (13), kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (250) | Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule, ning taotluse esitaja esitatud ja komisjoni kontrollitud teabele tuginedes. Mikromajanduslikud näitajad põhinesid valimisse kaasatud tootjate poolt küsimustikule vastates esitatud andmetel. |
| --- | --- |

(250)

Kahju kindlaksmääramisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule, ning taotluse esitaja esitatud ja komisjoni kontrollitud teabele tuginedes. Mikromajanduslikud näitajad põhinesid valimisse kaasatud tootjate poolt küsimustikule vastates esitatud andmetel.

| (251) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamise määr, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsideerimise suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist. |
| --- | --- |

(251)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamise määr, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsideerimise suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist.

| (252) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, keskmised tööjõukulud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(252)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, keskmised tööjõukulud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (253) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 759 107 | 760 104 | 753 688 | 770 642 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 102 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 92 | 91 | 92 | 85 |
| Allikas: taotluse esitaja. |

(253)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019)

Tootmisvõimsus (tonnides)

759 107

760 104

753 688

770 642

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

102

102

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

92

91

92

85

Allikas: taotluse esitaja.

Allikas

| (254) | Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Selle põhjuseks on asjaolu, et tootmisvõimsus põhineb peamiselt tootmisliine varustavate ahjude arvul ning tootmisvõimsuse suurendamine hõlmab seega märkimisväärseid investeeringuid. |
| --- | --- |

(254)

Tootmisvõimsus oli vaatlusalusel perioodil stabiilne. Selle põhjuseks on asjaolu, et tootmisvõimsus põhineb peamiselt tootmisliine varustavate ahjude arvul ning tootmisvõimsuse suurendamine hõlmab seega märkimisväärseid investeeringuid.

| (255) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine püsis 2016.–2018. aastal samuti kõrgel tasemel ja stabiilsena, enne kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi vähenes. |
| --- | --- |

(255)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine püsis 2016.–2018. aastal samuti kõrgel tasemel ja stabiilsena, enne kui läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi vähenes.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (256) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügimaht ja turuosa | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | 622 504 | 651 082 | 609 902 | 579 080 |
| Indeks | 100 | 105 | 98 | 93 |
| Turuosa (%) | 64 | 62 | 58 | 59 |
| Allikas: taotluse esitaja, andmebaas Surveillance 2. |

(256)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood (2019)

Müügimaht liidu turul (tonnides)

622 504

651 082

609 902

579 080

Indeks

Indeks

100

100

105

105

98

98

93

93

Turuosa (%)

64

62

58

59

Allikas: taotluse esitaja, andmebaas Surveillance 2.

Allikas

| (257) | Liidu tootmisharu müüki tabas vaatlusalusel perioodil 7 % langus, välja arvatud väga tugev 2017. aasta, kui see suurenes 2016. aastaga võrreldes 5 %. |
| --- | --- |

(257)

Liidu tootmisharu müüki tabas vaatlusalusel perioodil 7 % langus, välja arvatud väga tugev 2017. aasta, kui see suurenes 2016. aastaga võrreldes 5 %.

| (258) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 64 %-lt 59 %-le. Ka Hiinast pärit impordi turuosa vähenes 8 %-lt 5 %-le. Nii Hiinast pärit impordi kui ka liidu tootmisharu vähenevat turuosa tuli vaadelda Egiptusest pärit impordi suurenemise suhtes. Tõepoolest, Egiptusest pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu kolm korda, 5 %-lt 14 %-ni. |
| --- | --- |

(258)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 64 %-lt 59 %-le. Ka Hiinast pärit impordi turuosa vähenes 8 %-lt 5 %-le. Nii Hiinast pärit impordi kui ka liidu tootmisharu vähenevat turuosa tuli vaadelda Egiptusest pärit impordi suurenemise suhtes. Tõepoolest, Egiptusest pärit impordi turuosa suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu kolm korda, 5 %-lt 14 %-ni.

4.5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (259) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Tööhõive ja tootlikkus | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 3 620 | 3 636 | 3 661 | 3 656 |
| Indeks | 100 | 100 | 101 | 101 |
| Tootlikkus (tonni töötaja kohta (täistööaja ekvivalent)) | 194 | 191 | 189 | 180 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 93 |
| Allikas: taotluse esitaja. |

(259)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Töötajate arv

3 620

3 636

3 661

3 656

Indeks

Indeks

100

100

100

100

101

101

101

101

Tootlikkus (tonni töötaja kohta (täistööaja ekvivalent))

194

191

189

180

Indeks

Indeks

100

100

99

99

98

98

93

93

Allikas: taotluse esitaja.

Allikas

| (260) | Liidu tootmisharu tööhõive jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel stabiilseks. |
| --- | --- |

(260)

Liidu tootmisharu tööhõive jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel stabiilseks.

| (261) | Liidu tootmisharu tootlikkuse vähenemine vaatlusalusel perioodil peegeldas toodangu vähenemist. |
| --- | --- |

(261)

Liidu tootmisharu tootlikkuse vähenemine vaatlusalusel perioodil peegeldas toodangu vähenemist.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (262) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Müügihind liidus | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurot tonni kohta) | 1 167 | 1 123 | 1 139 | 1 106 |
| Indeks | 100 | 96 | 98 | 95 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn) | 1 035 | 1 027 | 1 086 | 1 115 |
| Indeks | 100 | 99 | 105 | 108 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(262)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Müügihind liidus

Müügihind liidus

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus kogu turul (eurot tonni kohta)

1 167

1 123

1 139

1 106

Indeks

Indeks

100

100

96

96

98

98

95

95

Ühiku tootmiskulu (eurot/tonn)

1 035

1 027

1 086

1 115

Indeks

Indeks

100

100

99

99

105

105

108

108

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas

| (263) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 5 %. |
| --- | --- |

(263)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmine ühiku müügihind sõltumatutele klientidele langes vaatlusalusel perioodil 5 %.

| (264) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu suurenes vaatlusalusel perioodil aga 8 %. |
| --- | --- |

(264)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu suurenes vaatlusalusel perioodil aga 8 %.

4.5.3.2.   Tööjõukulud

| (265) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud suurenesid vaatlusalusel perioodil aegamööda järgmiselt.

  Tabel 10


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (EUR) | 55 351 | 56 722 | 57 703 | 58 366 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 105 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(265)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud suurenesid vaatlusalusel perioodil aegamööda järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (EUR)

55 351

56 722

57 703

58 366

Indeks

Indeks

100

100

102

102

104

104

105

105

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas

4.5.3.3.   Varud

| (266) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud suurenesid vaatlusalusel perioodil ja püsisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgeimal tasemel:

  Tabel 11


  Laovarud | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 80 078 | 63 974 | 86 975 | 86 772 |
| Indeks | 100 | 80 | 109 | 108 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(266)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud suurenesid vaatlusalusel perioodil ja püsisid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kõrgeimal tasemel:

Tabel 11

Tabel 11

Laovarud

Laovarud

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

80 078

63 974

86 975

86 772

Indeks

Indeks

100

100

80

80

109

109

108

108

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (267) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 12,6 | 10 | 7,4 | 3,7 |
| Rahavoog | 99 824 451 | 99 239 696 | 54 615 552 | 49 028 234 |
| Indeks | 100 | 99 | 55 | 49 |
| Investeeringud | 17 532 291 | 34 598 499 | 52 191 829 | 29 187 167 |
| Indeks | 100 | 197 | 298 | 166 |
| Investeeringutasuvus (%) | 18 | 15 | 10 | 6 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad. |

(267)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

12,6

10

7,4

3,7

Rahavoog

99 824 451

99 239 696

54 615 552

49 028 234

Indeks

Indeks

100

100

99

99

55

55

49

49

Investeeringud

17 532 291

34 598 499

52 191 829

29 187 167

Indeks

Indeks

100

100

197

197

298

298

166

166

Investeeringutasuvus (%)

18

15

10

6

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjad.

Allikas

| (268) | Et teha kindlaks liidu kolme tootja kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(268)

Et teha kindlaks liidu kolme tootja kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (269) | Tegevusest saadav kasumlikkus ja iga-aastane rahavoog vähenesid vaatlusalusel perioodil tunduvalt. |
| --- | --- |

(269)

Tegevusest saadav kasumlikkus ja iga-aastane rahavoog vähenesid vaatlusalusel perioodil tunduvalt.

| (270) | Liidu tootmisharu jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringute tegemist. Investeeringud suurenesid vahemikul 2016–2018 vastavalt ahjude olelustsüklile, kuna neid tuleb tootmise jätkuvuse võimaldamiseks korrapäraselt uuendada. Aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid investeeringud märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(270)

Liidu tootmisharu jätkas vaatlusalusel perioodil investeeringute tegemist. Investeeringud suurenesid vahemikul 2016–2018 vastavalt ahjude olelustsüklile, kuna neid tuleb tootmise jätkuvuse võimaldamiseks korrapäraselt uuendada. Aga läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid investeeringud märkimisväärselt.

| (271) | Investeeringutasuvust väljendatakse kasumi protsendina investeeringu raamatupidamislikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil järgnesid vähenevatele kasumimarginaalidele negatiivsed arengud. |
| --- | --- |

(271)

Investeeringutasuvust väljendatakse kasumi protsendina investeeringu raamatupidamislikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil järgnesid vähenevatele kasumimarginaalidele negatiivsed arengud.

| (272) | Siiski piirasid liidu tootmisharu finantstulemused ehk kasum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tema kapitali kaasamise võimet. |
| --- | --- |

(272)

Siiski piirasid liidu tootmisharu finantstulemused ehk kasum läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tema kapitali kaasamise võimet.

4.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (273) | Liidu tootmisharu kasum sai vaatlusalusel perioodil tugeva löögi; see langes 2016. aasta 12,6 % kasumilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 3,7 % kasumini, tasemele, mis on tublisti allpool sellise äärmiselt kapitalimahuka tootmisharu kestlikku taset. Kasumlikkuse märkimisväärne vähenemine annab tunnistust liidu tootmisharu eriti haavatavast olukorrast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(273)

Liidu tootmisharu kasum sai vaatlusalusel perioodil tugeva löögi; see langes 2016. aasta 12,6 % kasumilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodi 3,7 % kasumini, tasemele, mis on tublisti allpool sellise äärmiselt kapitalimahuka tootmisharu kestlikku taset. Kasumlikkuse märkimisväärne vähenemine annab tunnistust liidu tootmisharu eriti haavatavast olukorrast läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (274) | Vähenevad müügimahud koos langevate hindadega tõid kaasa kõigi tulemuslikkusnäitajate halvenemise. Lisaks vähenevale kasumlikkusele vähenesid ka tootlikkus ja võimsuse rakendamine. Lõppvarud on vaatlusalusel perioodil suurenenud 8 %. Uurimisperioodil vähenes rahavoog 2016. aastaga võrreldes 51 %. Investeeringutasuvus langes 2016. aasta 18 %-lt vaid 6 %-ni. |
| --- | --- |

(274)

Vähenevad müügimahud koos langevate hindadega tõid kaasa kõigi tulemuslikkusnäitajate halvenemise. Lisaks vähenevale kasumlikkusele vähenesid ka tootlikkus ja võimsuse rakendamine. Lõppvarud on vaatlusalusel perioodil suurenenud 8 %. Uurimisperioodil vähenes rahavoog 2016. aastaga võrreldes 51 %. Investeeringutasuvus langes 2016. aasta 18 %-lt vaid 6 %-ni.

| (275) | Tootmise kahanemisel on tootmisharule märkimisväärne mõju nii suurte püsikulude kui ka selle tõttu, et tootmist ei ole võimalik paindlikult vähendada, kuna ahjusid tuleb teatud tootmisprotsessis täielikult kasutada. |
| --- | --- |

(275)

Tootmise kahanemisel on tootmisharule märkimisväärne mõju nii suurte püsikulude kui ka selle tõttu, et tootmist ei ole võimalik paindlikult vähendada, kuna ahjusid tuleb teatud tootmisprotsessis täielikult kasutada.

| (276) | Isegi sellistes ebasoodsates tingimustes oli vaja teha pidevaid investeeringuid, peamiselt et vahetada välja ahjud, mille tööiga on rangelt piiratud. See pani tootjad täiendava rahalise surve alla. |
| --- | --- |

(276)

Isegi sellistes ebasoodsates tingimustes oli vaja teha pidevaid investeeringuid, peamiselt et vahetada välja ahjud, mille tööiga on rangelt piiratud. See pani tootjad täiendava rahalise surve alla.

| (277) | Samal ajal kaotas liidu tootmisharu jao oma turuosast; sellel oli halb mõju kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(277)

Samal ajal kaotas liidu tootmisharu jao oma turuosast; sellel oli halb mõju kasumlikkusele.

| (278) | Eespool esitatud fakte arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt olulist kahju alusmääruse artikli 8 tähenduses. |
| --- | --- |

(278)

Eespool esitatud fakte arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt olulist kahju alusmääruse artikli 8 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (279) | Komisjon järeldas, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka veel olulist kahju. |
| --- | --- |

(279)

Komisjon järeldas, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ikka veel olulist kahju.

| (280) | Komisjon aga leidis, et kahju, mida liidu tootmisharu kandis, ei saanud omistada Hiinast pärit impordile. Nagu impordistatistikast nähtus, suurenes vaatlusalusel perioodil järsult import Egiptusest. |
| --- | --- |

(280)

Komisjon aga leidis, et kahju, mida liidu tootmisharu kandis, ei saanud omistada Hiinast pärit impordile. Nagu impordistatistikast nähtus, suurenes vaatlusalusel perioodil järsult import Egiptusest.

| (281) | Nagu eespool põhjenduses (243) osutatud, uuris komisjon seda importi hiljuti ning leidis, et seda subsideeritakse ja et see põhjustab liidu tootmisharule kahju. Komisjon leidis, et Hiina kontsern CNBM Group on seadnud Egiptuses sisse tegevuse, et vältida kaubanduse kaitsemeetmeid, sealhulgas seda, mida praegu läbi vaadatakse (52). |
| --- | --- |

(281)

Nagu eespool põhjenduses (243) osutatud, uuris komisjon seda importi hiljuti ning leidis, et seda subsideeritakse ja et see põhjustab liidu tootmisharule kahju. Komisjon leidis, et Hiina kontsern CNBM Group on seadnud Egiptuses sisse tegevuse, et vältida kaubanduse kaitsemeetmeid, sealhulgas seda, mida praegu läbi vaadatakse (52).

52

| (282) | Vaatamata tavapärasele piiravale mõjule, mida subsiidiumivastane uurimine uuritavatest riikidest pärit impordile avaldab, püsis Egiptusest pärit import sellel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sarnasel tasemel, st 141 809 tonni juures võrreldes 144 169 tonniga perioodil, mis lõppes 31. märtsil 2019. Samal ajal jätkus impordihinna langemise suundumus, kus hind langes 904 eurolt/tonn 890 euroni/tonn. |
| --- | --- |

(282)

Vaatamata tavapärasele piiravale mõjule, mida subsiidiumivastane uurimine uuritavatest riikidest pärit impordile avaldab, püsis Egiptusest pärit import sellel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sarnasel tasemel, st 141 809 tonni juures võrreldes 144 169 tonniga perioodil, mis lõppes 31. märtsil 2019. Samal ajal jätkus impordihinna langemise suundumus, kus hind langes 904 eurolt/tonn 890 euroni/tonn.

| (283) | Hinnasurve turul, mida see Egiptusest pärit väikeste hindadega import põhjustas, tõi kaasa liidu tootmisharu suutmatuse kajastada hinnas tootmiskulude suurenemist. |
| --- | --- |

(283)

Hinnasurve turul, mida see Egiptusest pärit väikeste hindadega import põhjustas, tõi kaasa liidu tootmisharu suutmatuse kajastada hinnas tootmiskulude suurenemist.

| (284) | Samuti väärib mainimist, et ajutised meetmed Egiptusest pärit subsideeritud impordi suhtes kehtestati alles märtsis 2020. Seega oli liidu tootmisharu käesolevas uurimises vaadeldud perioodil, sealhulgas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Egiptusest pärit subsideeritud impordi ees kaitsetu. |
| --- | --- |

(284)

Samuti väärib mainimist, et ajutised meetmed Egiptusest pärit subsideeritud impordi suhtes kehtestati alles märtsis 2020. Seega oli liidu tootmisharu käesolevas uurimises vaadeldud perioodil, sealhulgas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Egiptusest pärit subsideeritud impordi ees kaitsetu.

| (285) | Samas kui Hiina import hõivas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt 5 % turuosa ning selle impordihinnad olid ikka veel allpool muude riikide ja ka liidu tootmisharu puhul täheldatud hinda, märgib komisjon, et Hiinast pärit klaasfilamentkiu ebaõiglase impordi suhtes on kehtestatud mitte üksnes subsiidiumi-, vaid ka dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(285)

Samas kui Hiina import hõivas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt 5 % turuosa ning selle impordihinnad olid ikka veel allpool muude riikide ja ka liidu tootmisharu puhul täheldatud hinda, märgib komisjon, et Hiinast pärit klaasfilamentkiu ebaõiglase impordi suhtes on kehtestatud mitte üksnes subsiidiumi-, vaid ka dumpinguvastased meetmed.

| (286) | Seega võrdles komisjon Hiina impordihindu, millele liitis mõlemad tollimaksud, liidu tootmisharu hindadega. |
| --- | --- |

(286)

Seega võrdles komisjon Hiina impordihindu, millele liitis mõlemad tollimaksud, liidu tootmisharu hindadega.

| (287) | Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, kasutas komisjon ELi impordistatistikat ning võttis arvesse TARICi lisakoode, et määrata äriühingute individuaalsed määrad, ja CN-koode, et eristada heiet, matte ja tükeldatud klaaskiude. |
| --- | --- |

(287)

Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, kasutas komisjon ELi impordistatistikat ning võttis arvesse TARICi lisakoode, et määrata äriühingute individuaalsed määrad, ja CN-koode, et eristada heiet, matte ja tükeldatud klaaskiude.

| (288) | Selle võrdluse tulemusel leidis komisjon, et tükeldatud klaaskiudude ja heide puhul, mis moodustavad ülekaalukalt suurima osa liidu tootmisharu toodangust, ei esine hinna allalöömist. Hinna allalöömist täheldati üksnes seoses mattidega, mispuhul leiti, et kuna nende osatähtsus liidu kogutoodangus on väga väike (alla 4 %), ei ole sellel liidu tootmisharu olukorrale mõõdetavat mõju. |
| --- | --- |

(288)

Selle võrdluse tulemusel leidis komisjon, et tükeldatud klaaskiudude ja heide puhul, mis moodustavad ülekaalukalt suurima osa liidu tootmisharu toodangust, ei esine hinna allalöömist. Hinna allalöömist täheldati üksnes seoses mattidega, mispuhul leiti, et kuna nende osatähtsus liidu kogutoodangus on väga väike (alla 4 %), ei ole sellel liidu tootmisharu olukorrale mõõdetavat mõju.

| (289) | Seega järeldas komisjon, et need meetmed olid tõhusad liidu tootmisharu kaitsmiseks HRVst pärit subsideeritud impordi põhjustatud kahju eest. |
| --- | --- |

(289)

Seega järeldas komisjon, et need meetmed olid tõhusad liidu tootmisharu kaitsmiseks HRVst pärit subsideeritud impordi põhjustatud kahju eest.

6.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (290) | Seejärel hindas komisjon, kas oli tõenäoline, et kahju, mida algselt põhjustas HRVst pärit klaasfilamentkiu import, võib meetmete aegumisel korduda. |
| --- | --- |

(290)

Seejärel hindas komisjon, kas oli tõenäoline, et kahju, mida algselt põhjustas HRVst pärit klaasfilamentkiu import, võib meetmete aegumisel korduda.

| (291) | Tõenäosuse väljaselgitamiseks analüüsis komisjon järgmisi asjaolusid: a) Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase tasakaalustusmeetmete puudumisel, b) liidu turu atraktiivsus, c) Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(291)

Tõenäosuse väljaselgitamiseks analüüsis komisjon järgmisi asjaolusid: a) Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase tasakaalustusmeetmete puudumisel, b) liidu turu atraktiivsus, c) Hiina tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus.

6.1.   Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase subsiidiumidevastaste meetmete puudumisel

Hiinast pärit impordi tõenäoline hinnatase subsiidiumidevastaste meetmete puudumisel

| (292) | Uurimine on näidanud, et Hiinast pärit importi subsideeriti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja meetmete aegumise korral oleks subsideerimise jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(292)

Uurimine on näidanud, et Hiinast pärit importi subsideeriti läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja meetmete aegumise korral oleks subsideerimise jätkumine tõenäoline.

| (293) | Hiina impordihinnad (ilma dumpinguvastaste/tasakaalustavate tollimaksudeta) olid tunduvalt alla liidu tootmisharu müügihindu. Liidu tootmisharu keskmine müügihind ELi turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 1 106 eurot/tonn, samas kui Hiina impordi keskmine hind oli 990 eurot/tonn. Selle põhjal jõuti järeldusele, et meetmete aegumise korral toimuks Hiinast pärit klaasfilamentkiu import liitu kahjustavate hindadega, mis löövad alla liidu tootmisharu müügihinnad. |
| --- | --- |

(293)

Hiina impordihinnad (ilma dumpinguvastaste/tasakaalustavate tollimaksudeta) olid tunduvalt alla liidu tootmisharu müügihindu. Liidu tootmisharu keskmine müügihind ELi turul läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli 1 106 eurot/tonn, samas kui Hiina impordi keskmine hind oli 990 eurot/tonn. Selle põhjal jõuti järeldusele, et meetmete aegumise korral toimuks Hiinast pärit klaasfilamentkiu import liitu kahjustavate hindadega, mis löövad alla liidu tootmisharu müügihinnad.

6.2.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (294) | Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest. |
| --- | --- |

(294)

Liidu turg on atraktiivne oma suuruse ja hindade poolest.

| (295) | Taotluse esitaja antud kättesaadava teabe põhjal on hinnad liidu turul suuremad kui keskmiselt muudes riikides. Samuti nähtub ekspordistatistikast, et Hiina ekspordihinnad teistele eksporditurgudele, st USAsse ja Lõuna-Koreasse olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmiselt väiksemad (USAs 863 eurot/tonn ja Lõuna-Koreas 780 eurot/tonn) kui ELi (990 eurot/tonn) (53). |
| --- | --- |

(295)

Taotluse esitaja antud kättesaadava teabe põhjal on hinnad liidu turul suuremad kui keskmiselt muudes riikides. Samuti nähtub ekspordistatistikast, et Hiina ekspordihinnad teistele eksporditurgudele, st USAsse ja Lõuna-Koreasse olid läbivaatamisega seotud uurimisperioodil keskmiselt väiksemad (USAs 863 eurot/tonn ja Lõuna-Koreas 780 eurot/tonn) kui ELi (990 eurot/tonn) (53).

53

| (296) | Viimaks kinnitab liidu turu atraktiivsust Hiina klaasfilamentkiu tootjatele ka asjaolu, et veidi aega pärast subsiidiumide- ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist detsembris 2014 tegid CPIC ja CNBM Group Euroopa turu teenimiseks olulisi investeeringuid suure klaasfilamentkiuekspordi alustamiseks vastavalt Bahreinist ja Egiptusest. |
| --- | --- |

(296)

Viimaks kinnitab liidu turu atraktiivsust Hiina klaasfilamentkiu tootjatele ka asjaolu, et veidi aega pärast subsiidiumide- ja dumpinguvastaste meetmete kehtestamist detsembris 2014 tegid CPIC ja CNBM Group Euroopa turu teenimiseks olulisi investeeringuid suure klaasfilamentkiuekspordi alustamiseks vastavalt Bahreinist ja Egiptusest.

| (297) | Nagu leidis kinnitust eelmises uurimises, avas CNBM Group Egiptuse tehase sõnaselge eesmärgiga müüa liidu turule klaasfilamentkiudu, ilma et peaks maksma otse Hiinast tuleva impordi suhtes kehtivaid tollimakse (54). |
| --- | --- |

(297)

Nagu leidis kinnitust eelmises uurimises, avas CNBM Group Egiptuse tehase sõnaselge eesmärgiga müüa liidu turule klaasfilamentkiudu, ilma et peaks maksma otse Hiinast tuleva impordi suhtes kehtivaid tollimakse (54).

54

6.3.   Hiina vaba tootmisvõimsus

Hiina vaba tootmisvõimsus

| (298) | Nagu põhjendustes 213 kuni 215 kirjeldatud, on Hiinas märkimisväärselt vaba tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(298)

Nagu põhjendustes 213 kuni 215 kirjeldatud, on Hiinas märkimisväärselt vaba tootmisvõimsust.

6.4.   Kahju kordumise tõenäosus

Kahju kordumise tõenäosus

| (299) | Uurimisest nähtus, et Hiinast pärit import toimus jätkuvalt hindadega, mis lõid alla liidu tootmisharu hinnad, ja et ükski märk ei viidanud subsideerimise lõppemisele tulevikus. |
| --- | --- |

(299)

Uurimisest nähtus, et Hiinast pärit import toimus jätkuvalt hindadega, mis lõid alla liidu tootmisharu hinnad, ja et ükski märk ei viidanud subsideerimise lõppemisele tulevikus.

| (300) | Lisaks võib meetmete tühistamisel põhjendatult eeldada, et liidu turu atraktiivsuse ja Hiinas saadaoleva vaba tootmisvõimsuse tõttu suureneb oluliselt liitu suunatud import subsideeritud ja kahjulike hindadega, mis löövad alla liidu tootmisharu müügihinna. |
| --- | --- |

(300)

Lisaks võib meetmete tühistamisel põhjendatult eeldada, et liidu turu atraktiivsuse ja Hiinas saadaoleva vaba tootmisvõimsuse tõttu suureneb oluliselt liitu suunatud import subsideeritud ja kahjulike hindadega, mis löövad alla liidu tootmisharu müügihinna.

| (301) | Sellise stsenaariumi korral kasvaks kiiresti Hiina ekspordi turuosa liidus liidu tootmisharu turuosa arvelt, sest liidu tootmisharu müügimaht väheneks kohe ja tema püsikulud ühiku kohta suureneksid. |
| --- | --- |

(301)

Sellise stsenaariumi korral kasvaks kiiresti Hiina ekspordi turuosa liidus liidu tootmisharu turuosa arvelt, sest liidu tootmisharu müügimaht väheneks kohe ja tema püsikulud ühiku kohta suureneksid.

| (302) | Püsikulude suurenemine koos müügihindade vähenemisega mõjutaks otseselt liidu tootmisharu kasumlikkust, mis jäi vaatlusalusel perioodil oluliselt alla sihtkasumi määra. Sellest tulenevalt muutuks liidu tootmisharu kahjumlikuks, liidu tootmisharu üldine majanduslik olukord muutuks halvemaks ja tootmisharu kannaks olulist kahju. |
| --- | --- |

(302)

Püsikulude suurenemine koos müügihindade vähenemisega mõjutaks otseselt liidu tootmisharu kasumlikkust, mis jäi vaatlusalusel perioodil oluliselt alla sihtkasumi määra. Sellest tulenevalt muutuks liidu tootmisharu kahjumlikuks, liidu tootmisharu üldine majanduslik olukord muutuks halvemaks ja tootmisharu kannaks olulist kahju.

| (303) | Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on Hiinast pärit impordist tuleneva kahju kordumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(303)

Eespool esitatu põhjal järeldas komisjon, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral on Hiinast pärit impordist tuleneva kahju kordumine tõenäoline.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (304) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku subsideerimise kindlakstegemisest ei ole tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale vastavate tasakaalustusmeetmete võtmine praegusel juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, kasutajate ja importijate huve. |
| --- | --- |

(304)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas ta saaks teha selge järelduse, et hoolimata kahjuliku subsideerimise kindlakstegemisest ei ole tasakaalustatavate subsiidiumide kogusummale vastavate tasakaalustusmeetmete võtmine praegusel juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, kasutajate ja importijate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (305) | Uurimisest nähtus, et liidu tootmisharu oli kahjustavas olukorras ning et meetmete kaotamine tooks Hiina subsideeritud impordi tõttu tõenäoliselt kaasa veel ebaõiglasema konkurentsi. |
| --- | --- |

(305)

Uurimisest nähtus, et liidu tootmisharu oli kahjustavas olukorras ning et meetmete kaotamine tooks Hiina subsideeritud impordi tõttu tõenäoliselt kaasa veel ebaõiglasema konkurentsi.

| (306) | Seega järeldas komisjon, et liidu tootmisharu huvides on säilitada kehtivad meetmed. |
| --- | --- |

(306)

Seega järeldas komisjon, et liidu tootmisharu huvides on säilitada kehtivad meetmed.

7.2.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (307) | Klaasfilamentkiudu kasutatakse arvukates rakendustes nagu transporditööstus (autod, laevad, õhusõidukid, sõjandus), elektri/elektroonikatööstus, tuuleenergeetika, ehitustööstus, mahutid/torud, tarbekaubad. |
| --- | --- |

(307)

Klaasfilamentkiudu kasutatakse arvukates rakendustes nagu transporditööstus (autod, laevad, õhusõidukid, sõjandus), elektri/elektroonikatööstus, tuuleenergeetika, ehitustööstus, mahutid/torud, tarbekaubad.

| (308) | Seda kasutatakse kas otse materjalitööstustes (plast) või sisendmaterjalina klaaskiust kanga ja hõreda koega klaaskiust kanga kudumisel. |
| --- | --- |

(308)

Seda kasutatakse kas otse materjalitööstustes (plast) või sisendmaterjalina klaaskiust kanga ja hõreda koega klaaskiust kanga kudumisel.

| (309) | Otsesel kasutusel, kus klaasfilamentkiud tugevdavad materjali, on selle osatähtsus materjali kogukuludes väga väike, nagu ka meetmete mõju kogukuludele. |
| --- | --- |

(309)

Otsesel kasutusel, kus klaasfilamentkiud tugevdavad materjali, on selle osatähtsus materjali kogukuludes väga väike, nagu ka meetmete mõju kogukuludele.

| (310) | Klaaskiust kanga kudumise puhul on olukord erinev, sest klaasfilamentkiud moodustab tootmiskuludest olulise protsendi ning liidu turul konkureerimiseks tugineb klaaskiust kanga tootmisharu odavatele klaasfilamentkiu hindadele. Klaaskiust kanga tootmisharu saab nüüd aga kasu nii Hiinast kui ka Egiptusest (põhikonkurendid klaaskiust kanga turul) pärit impordile kehtestatud dumpinguvastastest ja tasakaalustusmeetmetest. |
| --- | --- |

(310)

Klaaskiust kanga kudumise puhul on olukord erinev, sest klaasfilamentkiud moodustab tootmiskuludest olulise protsendi ning liidu turul konkureerimiseks tugineb klaaskiust kanga tootmisharu odavatele klaasfilamentkiu hindadele. Klaaskiust kanga tootmisharu saab nüüd aga kasu nii Hiinast kui ka Egiptusest (põhikonkurendid klaaskiust kanga turul) pärit impordile kehtestatud dumpinguvastastest ja tasakaalustusmeetmetest.

| (311) | Kuna selle uurimisega seoses ei võtnud ühendust ükski kasutaja, tugineb komisjoni parimate kasutada olevate andmetena varasemate uurimiste järeldustele: dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine, nagu kirjeldatud üksikasjalikult komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/724, (55) milles järeldati, et meetmete pikendamine avaldaks kasutajate olukorrale vähe mõju, ning subsiidiumivastane uurimine, nagu kirjeldatud üksikasjalikult komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/379, (56) milles järeldati, et võttes arvesse olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, ja kuna puuduvad tõendid, mis näitaksid selgelt, et kasutajad ei suuda impordi suhtes kehtestatud meetmetest tulenevaid lisakulusid katta, ei näidanud kasutajatele avalduv negatiivne mõju selgelt, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(311)

Kuna selle uurimisega seoses ei võtnud ühendust ükski kasutaja, tugineb komisjoni parimate kasutada olevate andmetena varasemate uurimiste järeldustele: dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamine, nagu kirjeldatud üksikasjalikult komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/724, (55) milles järeldati, et meetmete pikendamine avaldaks kasutajate olukorrale vähe mõju, ning subsiidiumivastane uurimine, nagu kirjeldatud üksikasjalikult komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/379, (56) milles järeldati, et võttes arvesse olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, ja kuna puuduvad tõendid, mis näitaksid selgelt, et kasutajad ei suuda impordi suhtes kehtestatud meetmetest tulenevaid lisakulusid katta, ei näidanud kasutajatele avalduv negatiivne mõju selgelt, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvides.

55

56

7.3.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (312) | Komisjon kutsus sõltumatuid importijaid uurimises osalema, aga ükski sõltumatu importija ei võtnud ühendust ega teinud uurimises ühelgi viisil koostööd. |
| --- | --- |

(312)

Komisjon kutsus sõltumatuid importijaid uurimises osalema, aga ükski sõltumatu importija ei võtnud ühendust ega teinud uurimises ühelgi viisil koostööd.

| (313) | Komisjon leidis, et klaasfilamentkiud on suures ulatuses standarditud ning et selle tarneallikaid saab tulemuslikult vahetada. |
| --- | --- |

(313)

Komisjon leidis, et klaasfilamentkiud on suures ulatuses standarditud ning et selle tarneallikaid saab tulemuslikult vahetada.

| (314) | Selle põhjal järeldas komisjon, võttes arvesse ka olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, et praegu kehtivad meetmed ei avaldanud importijate olukorrale märkimisväärset halba mõju ning et meetmete jätkumine ei mõjutaks neid põhjendamatult. |
| --- | --- |

(314)

Selle põhjal järeldas komisjon, võttes arvesse ka olemasolevaid alternatiivseid tarneallikaid, et praegu kehtivad meetmed ei avaldanud importijate olukorrale märkimisväärset halba mõju ning et meetmete jätkumine ei mõjutaks neid põhjendamatult.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (315) | Meetmete kehtetuks tunnistamine avaldaks liidu tootjatele olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(315)

Meetmete kehtetuks tunnistamine avaldaks liidu tootjatele olulist negatiivset mõju.

| (316) | Dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks importijatele ja kasutajatele vähe mõju. |
| --- | --- |

(316)

Dumpinguvastase tollimaksu pikendamine avaldaks importijatele ja kasutajatele vähe mõju.

| (317) | Komisjon märgib siiski, et võimalik on kasutada ka selliseid klaasfilamentkiu allikaid, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud. |
| --- | --- |

(317)

Komisjon märgib siiski, et võimalik on kasutada ka selliseid klaasfilamentkiu allikaid, mille suhtes ei ole meetmeid kehtestatud.

| (318) | Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et puuduvad kaalukad argumendid selle kohta, et klaasfilamentkiu impordi suhtes lõplike tasakaalustusmeetmetega jätkamine ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(318)

Selle põhjal tegi komisjon järelduse, et puuduvad kaalukad argumendid selle kohta, et klaasfilamentkiu impordi suhtes lõplike tasakaalustusmeetmetega jätkamine ei ole liidu huvides.

8.   TASAKAALUSTUSMEETMED

TASAKAALUSTUSMEETMED

| (319) | Subsideerimise jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldusi silmas pidades ning kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 tuleks säilitada Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatav tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(319)

Subsideerimise jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta tehtud järeldusi silmas pidades ning kooskõlas alusmääruse artikli 18 lõikega 1 tuleks säilitada Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kohaldatav tasakaalustav tollimaks.

| (320) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks liitu suunduva vaatlusaluse toote impordile. |
| --- | --- |

(320)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks liitu suunduva vaatlusaluse toote impordile.

| (321) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle teatavakstegemise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(321)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada selle teatavakstegemise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (322) | Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist saadi märkused esiteks Hiina eksportivalt tootjalt Chengdu Chang Yuan Shun Co. Ltd. ja teiseks APFE-lt. |
| --- | --- |

(322)

Pärast oluliste faktide ja kaalutluste avalikustamist saadi märkused esiteks Hiina eksportivalt tootjalt Chengdu Chang Yuan Shun Co. Ltd. ja teiseks APFE-lt.

| (323) | Hiina eksportiv tootja teatas, et ta ei nõustu otsusega säilitada tasakaalustavad tollimaksud ja väitis, et ta ei saa Hiina valitsuselt subsiidiumi. Eelkõige väitis äriühing, et ta ei saanud kasu Hiina valitsuse riiklikust kavast klaasfilamentkiu tootmisharu edendamiseks ega soodustingimustel finantstoetust. Kui need üldised väited välja arvata, ei esitanud Hiina eksportiv tootja oma väidete toetuseks mingeid tõendeid. Seetõttu lükatakse need tagasi. |
| --- | --- |

(323)

Hiina eksportiv tootja teatas, et ta ei nõustu otsusega säilitada tasakaalustavad tollimaksud ja väitis, et ta ei saa Hiina valitsuselt subsiidiumi. Eelkõige väitis äriühing, et ta ei saanud kasu Hiina valitsuse riiklikust kavast klaasfilamentkiu tootmisharu edendamiseks ega soodustingimustel finantstoetust. Kui need üldised väited välja arvata, ei esitanud Hiina eksportiv tootja oma väidete toetuseks mingeid tõendeid. Seetõttu lükatakse need tagasi.

| (324) | APFE teatas, et ta nõustub komisjoni järeldustega. Samuti rõhutas APFE, et Hiina tootjad on säilitanud tugeva positsiooni ELi turul mitte ainult tänu Egiptusest ja Bahreinist pärit impordile, vaid ka Hiinast pärit impordile. APFE väitis, et Eurostati andmetel on Hiina tootjad pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi langetanud liitu suunatud ekspordi hindu üle 15 %. APFE ei olnud teadlik ühestki tehnoloogilisest arengust, mille tulemusena väheneksid klaasfilamentkiu tootmisharu tootmiskulud ja millega saaks sellist hinnalangust põhjendada. Vastupidi, APFE prognoosis hindade tõusu ülemaailmse majandusolukorra ja pandeemia tõttu. |
| --- | --- |

(324)

APFE teatas, et ta nõustub komisjoni järeldustega. Samuti rõhutas APFE, et Hiina tootjad on säilitanud tugeva positsiooni ELi turul mitte ainult tänu Egiptusest ja Bahreinist pärit impordile, vaid ka Hiinast pärit impordile. APFE väitis, et Eurostati andmetel on Hiina tootjad pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi langetanud liitu suunatud ekspordi hindu üle 15 %. APFE ei olnud teadlik ühestki tehnoloogilisest arengust, mille tulemusena väheneksid klaasfilamentkiu tootmisharu tootmiskulud ja millega saaks sellist hinnalangust põhjendada. Vastupidi, APFE prognoosis hindade tõusu ülemaailmse majandusolukorra ja pandeemia tõttu.

| (325) | APFE leidis, et klaasfilamentkiust toodete import Hiinast põhjustas jätkuvalt kahju liidu tootmisharule ning et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on Hiina tootjad kasutanud absorptsioonitavasid, mis on oluliselt kahjustanud Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kehtivate tollimaksude mõju, mis neil oli 2014. aastal ja järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

(325)

APFE leidis, et klaasfilamentkiust toodete import Hiinast põhjustas jätkuvalt kahju liidu tootmisharule ning et pärast läbivaatamisega seotud uurimisperioodi on Hiina tootjad kasutanud absorptsioonitavasid, mis on oluliselt kahjustanud Hiinast pärit klaasfilamentkiust toodete impordi suhtes kehtivate tollimaksude mõju, mis neil oli 2014. aastal ja järgnevatel aastatel.

| (326) | Komisjon märgib, et APFE märkused järgivad sama joont nagu eespool esitatud järeldused. Kui liidu tootmisharul on tõendeid selle kohta, et meetmed tuleb läbi vaadata, on tal õigus esitada vastav taotlus vastavalt alusmäärusele. |
| --- | --- |

(326)

Komisjon märgib, et APFE märkused järgivad sama joont nagu eespool esitatud järeldused. Kui liidu tootmisharul on tõendeid selle kohta, et meetmed tuleb läbi vaadata, on tal õigus esitada vastav taotlus vastavalt alusmäärusele.

| (327) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (57) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(327)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (57) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

57

Euroopa Liidu Teataja

| (328) | Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1037 artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(328)

Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1037 artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: kuni 50 mm pikkused tükeldatud klaaskiud, klaaskiust heie (välja arvatud klaaskiust heie, mida on immutatud ja mille pinda on töödeldud ning mille põletuskadu on üle 3 %, nagu on kindlaks määratud ISO standardiga 1887) ja klaasfilamentkiust matid (välja arvatud klaasvillmatid), mis kuuluvad praegu CN-koodide 7019 11 00, ex 7019 12 00 (TARICi koodid 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) ja 7019 31 00 alla ja mis on pärit Hiina Rahvavabariigist.

2.   Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinnale liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmine.

| Ettevõte | Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd. | 10,3 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd.; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd Changzhou Tianma Group Co., Ltd. | 4,9 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 9,7 | B991 |
| Rakendusmääruse (EL) nr 1379/2014 I lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 10,2 | |
| Kõik muud äriühingud | 10,3 | A999 |

Ettevõte

Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.

10,3

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd.; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd Changzhou Tianma Group Co., Ltd.

4,9

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

9,7

B991

Rakendusmääruse (EL) nr 1379/2014 I lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

10,2

Kõik muud äriühingud

10,3

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  
  ELT L 67, 15.3.2011, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 367, 23.12.2014, lk 22.

3

(4)  
  ELT L 107, 25.4.2017, lk 4.

4

(5)  
  ELT L 201, 25.6.2020, lk 10.

5

(6)  
  ELT C 424,17.12.2019, lk 5.

6

(7)  Terminit „Hiina valitsus“ on käesolevas määruses kasutatud laiemas tähenduses ning see hõlmab riiginõukogu, samuti kõiki ministeeriume, ameteid, agentuure ja asutusi riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.

7

(8)  Saadaval aadressil http://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2423.

8

(9)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/776 (ELT L 189, 15.6.2020, lk 1) (klaaskiust kangas).

9

(10)  Vt 12. viisaastakukava, lk 9.

10

(11)  Vt 13. viisaastakukava, lk 23 ja 24.

11

(12)  Vt Hiina Rahvavabariigi majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukava, II osa, 6. peatükk, 1. jagu.

12

(13)  Samas, II osa, 6. peatükk, 4. osa.

13

(14)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/19/content_9784.htm.

14

(15)  Vt USA-Hiina majandus- ja julgeolekuküsimuste komisjon: 13. viisaastakukava, lk 12.

15

(16)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf.

16

(17)  Vt tegevuskava „Made in China 2025“, lk 142, 152.

17

(18)  Vt tegevuskava „Made in China 2025“, 4. peatükk „Strateegiline toetus ja tarne“.

18

(19)  Vt ehitusmaterjalide tööstusharu arengukava (2016–2020).

19

(20)  Riiklike kõrgtehnoloogilise tööstusarengu tsoonide sooduspoliitika, lk 12–14.

20

(21)  Riigi kõrgtehnoloogilise tööstusarengu tsoonide sooduspoliitika, lk 1.

21

(22)  Hiina ekspordi-impordipanga 2017. aasta aruanne, lk 5. Vaadatud saidilt http://english.eximbank.gov.cn/News/AnnualR/2017/ 17.11.2020 ja see on saadaval avatud failiviitega t20.007533.

22

(23)  Hiina ekspordi-impordipanga 2017. aasta aruanne, lk 33.

23

(24)  WT/DS379/AB/R, „US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China“ (USA – dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud teatavatele Hiina toodetele), apellatsioonikogu 11. märtsi 2011. aasta aruanne, DS 379, punkt 318. Vt ka WT/DS436/AB/R, „US – Carbon Steel (India)“ (USA – süsinikteras (India)), apellatsioonikogu 8. detsembri 2014. aasta aruanne, punktid 4.9–4.10, 4.17–4.20, ja WT/DS437/AB/R, „United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China“ (USA – tasakaalustavad tollimeetmed teatavatele Hiina toodetele), apellatsioonikogu 18. detsembri 2014. aasta aruanne, punkt 4.92.

24

(25)  Vastavalt CBIRC rakendusmeetmetele Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus nr 1, 2017), CBIRC rakendusmeetmetele välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus nr 4, 2015) ning pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmetele (CBIRC korraldus nr 3, 2013).

25

(26)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendus 344.

26

(27)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendused 345–357.

27

(28)  OECD uuring Hiina ekspordikrediidi poliitika ja programmide kohta, lk 7, punkt 32.

28

(29)  Vt Sinosure veebisait, ettevõtte profiil, algatuse „Made in China“ toetamine.

29

(30)  Kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete ekspordikataloog, nr 531–545.

30

(31)  Sinosure 2017. aasta aruanne, lk 6.

31

(32)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendus 483.

32

(33)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/366 (ELT L 56, 3.3.2017, lk 1) (päikesepaneelid), põhjendused 421 ja 425.

33

(34)  Vt punkt 3.1 eespool.

34

(35)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendus 519.

35

(36)  Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa (2015) nr 9).

36

(37)  Näiteks Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomisjoni teatis otseste energiatehingute katsekavas osalevate kasutajate 2015. aasta nimekirja kohta, L.J.X.D.L (2015) nr 9, ning Shandongi majandus- ja infotehnoloogiakomisjoni teatis otseste energiatehingute katsekavas osalevate kasutajate 2017. aasta nimekirja kohta, L.J.X.D.L. (2017), nr 117.

37

(38)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendus 540.

38

(39)  Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 23.

39

(40)  Määrus Hiina Rahvavabariigi ettevõtte tulumaksu seaduse rakendamise kohta (välja antud Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu 6. detsembri 2007. aasta korraldusega nr 512, muudetud vastavalt riiginõukogu otsusele, mis käsitleb teatavate halduseeskirjade muutmist riiginõukogu 23. aprilli 2019. aasta korraldusega nr 714).

40

(41)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendus 556.

41

(42)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendus 568.

42

(43)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendus 577.

43

(44)  Klaaskiust kanga juhtumit käsitlev määrus, põhjendus 591.

44

(45)  GTA = Global Trade Atlas.

45

(46)  Liidu tolliterritooriumile n-ö järelevalve või jälgimise all imporditud konkreetsete toodete andmebaas, mida haldab maksunduse ja tolliliidu peadirektoraat.

46

(47)  Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit klaasfilamentkiust toodete importi käsitleva subsiidiumivastase menetluse algatamise kohta, ELT C 167, 16.5.2019, lk 11.

47

(48)  Rakendusmäärus (EL) 2020/379, põhjendus 163.

48

(49)  Rakendusmäärus (EL) 2020/870.

49

(50)  Rakendusmäärus (EL) 2020/379.

50

(51)  Malaisia tehas kuulub samale omanikule kui üks liidu tootja, kes ei kuulu valimisse.

51

(52)  Rakendusmäärus (EL) 2020/379, põhjendus 163.

52

(53)  APFE aegumise läbivaatamise taotlus, 18. september 2019.

53

(54)  Rakendusmäärus (EL) 2020/379, põhjendus 163.

54

(55)  
  ELT L 107, 25.4.2017, lk 4.

55

(56)  
  ELT L 69, 6.3.2020, lk 14.

56

(57)  
  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

57

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/329,

24. veebruar 2021,

millega pikendatakse luba kasutada endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaati broilerkanade söödalisandina (loa hoidja AVEVE NV) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1091/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöödas kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1091/2009 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaati broilerkanade söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1091/2009 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada endo-1,4-β-ksülanaasi ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaati broilerkanade söödalisandina.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 14 on esitatud taotlus pikendada Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi broilerkanade söödalisandina kasutamise loa kehtivust söödalisandite kategoorias „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühmas „seedimist soodustavad ained“. Mikroorganism Trichoderma reesei on vahepeal ümber nimetatud Trichoderma longibrachiatum’iks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 14 on esitatud taotlus pikendada Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi broilerkanade söödalisandina kasutamise loa kehtivust söödalisandite kategoorias „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühmas „seedimist soodustavad ained“. Mikroorganism Trichoderma reesei on vahepeal ümber nimetatud Trichoderma longibrachiatum’iks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikes 2 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 17. märtsi 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et kavandatud kasutustingimuste juures vastab see söödalisand loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet kinnitas oma varasemaid järeldusi, et Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaat ei avalda kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et seda söödalisandit tuleks käsitada naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis 17. märtsi 2020. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja esitatud andmetest nähtub, et kavandatud kasutustingimuste juures vastab see söödalisand loa andmise tingimustele. Toiduohutusamet kinnitas oma varasemaid järeldusi, et Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaat ei avalda kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijate tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et seda söödalisandit tuleks käsitada naha ja hingamisteede sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Lisaks kinnitas toiduohutusamet määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimeetodi kohta.

| (5) | Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks pikendada kõnealuse söödalisandi kasutamise loa kehtivust vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele. |
| --- | --- |

(5)

Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks pikendada kõnealuse söödalisandi kasutamise loa kehtivust vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud tingimustele.

| (6) | Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi söödalisandina kasutamise loa pikendamise tõttu käesoleva määruse lisas sätestatud tingimustel tuleks määrus (EÜ) nr 1091/2009 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi söödalisandina kasutamise loa pikendamise tõttu käesoleva määruse lisas sätestatud tingimustel tuleks määrus (EÜ) nr 1091/2009 kehtetuks tunnistada.

| (7) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid valmistuda loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid valmistuda loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“ kuuluva, Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaadi loa kehtivust pikendatakse lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

1.   Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma longibrachiatum’i (varasem nimetus Trichoderma reesei) (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi preparaati ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 17. septembrit 2021 kooskõlas enne 17. märtsi 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lõikes 1 osutatud preparaati sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 17. märtsi 2022 kooskõlas enne 17. märtsi 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 1091/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 13. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1091/2009, mis käsitleb Trichoderma reesei (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaasi ja Trichoderma reesei (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaasi ensüümipreparaadi lubamist broilerkanade söödalisandina (loaomanik Aveve NV) (ELT L 299, 14.11.2009, lk 6).

2

Trichoderma reesei

Trichoderma reesei

(3)  EFSA Journal 2020; 18(4):6062.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained. |
| 4a9 | Aveve NV | Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6) | Söödalisandi koostis

  Endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaat aktiivsusega vähemalt 40 000 XU  (1)/g ja 9 000 BGU  (2)/g tahkel ja vedelal kujul. | Broilerid | - | 3 000 XU; 675 BGU | - | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, säilivusaeg ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kg kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained.

4a9

Aveve NV

Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Söödalisandi koostis

Endo-1,4-β-ksülanaasi (EC 3.2.1.8) ja endo-1,3(4)-β-glükanaasi (EC 3.2.1.6) preparaat aktiivsusega vähemalt 40 000 XU  (1)/g ja 9 000 BGU  (2)/g tahkel ja vedelal kujul.

Broilerid

-

3 000 XU; 675 BGU

-

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, säilivusaeg ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Kasutamiseks söödas, milles on rohkesti tärklist ja muid polüsahhariide (peamiselt β-glükaane ja arabinoksülaane). |
| --- | --- |

2.

Kasutamiseks söödas, milles on rohkesti tärklist ja muid polüsahhariide (peamiselt β-glükaane ja arabinoksülaane).

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendit ja kaitsekindaid.

17.3.2031

Toimeainete kirjeldus:

Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49755) abil saadud endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) ja Trichoderma longibrachiatum’i (MUCL 49754) abil saadud endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Analüüsimeetod  (3)

Söödalisandi toimeaine kirjeldus:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb dinitrosalitsüülhappe reageerimisel redutseeriva suhkruga, mis vabaneb endo-1,4-β-ksülanaasi toimimisel ksülaani sisaldavale substraadile; |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb dinitrosalitsüülhappe reageerimisel redutseeriva suhkruga, mis vabaneb endo-1,4-β-ksülanaasi toimimisel ksülaani sisaldavale substraadile;

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb dinitrosalitsüülhappe reageerimisel redutseeriva suhkruga, mis vabaneb endo-1,3(4)-β-glükanaasi toimimisel β-glükaani sisaldavale substraadile. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb dinitrosalitsüülhappe reageerimisel redutseeriva suhkruga, mis vabaneb endo-1,3(4)-β-glükanaasi toimimisel β-glükaani sisaldavale substraadile.

Söödas sisalduvate toimeainete kirjeldus:

| — | kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud värvainega; |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-ksülanaasi toimel nisu arabinoksülaansubstraadist, mis on ristseotud värvainega;

| — | kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,3(4)-β-glükanaasi toimel odra β-glükaansubstraadist, mis on ristseotud värvainega. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mille puhul mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,3(4)-β-glükanaasi toimel odra β-glükaansubstraadist, mis on ristseotud värvainega.

---

(1)  Üks XU on ensüümi kogus, mis pH 4,8 juures ja temperatuuril 50 °C vabastab kaerasõkalde ksülaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalendina) minutis.

(2)  Üks BGU on ensüümi kogus, mis pH 5,0 juures ja temperatuuril 50 °C vabastab odra ß-glükaanist ühe mikromooli redutseerivaid suhkruid (tsellobioosi ekvivalendina) minutis.

(3)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/43 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/43

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/330,

24. veebruar 2021,

milles käsitletakse loa andmist Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaadi kasutamiseks nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina (loa hoidja Fertinagro Biotech S.L.)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, eriti selle artikli 9 lõiget 2 (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõuded ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõuded ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud kaks taotlust lubada kasutada Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaati. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud kaks taotlust lubada kasutada Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaati. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlustes käsitletakse loa andmist Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaadi kasutamiseks nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlustes käsitletakse loa andmist Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaadi kasutamiseks nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ja aretuskalkunite söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 3. juuli 2019. aasta, (2)7. jaanuari 2020. aasta (3) ja 28. jaanuari 2020. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaat kahjulikku mõju nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ega aretuskalkunite tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et mõlemat söödalisandi vormi tuleb käsitada hingamiselundite sensibilisaatoritena ja tahket vormi naha sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et see söödalisand on tõhus zootehniline lisand nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ja aretuskalkunite sööda seeditavuse parandamisel. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 3. juuli 2019. aasta, (2)7. jaanuari 2020. aasta (3) ja 28. jaanuari 2020. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Komagataella phaffii CECT 13094 abil saadud 3-fütaasi preparaat kahjulikku mõju nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ega aretuskalkunite tervisele, tarbijate ohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et mõlemat söödalisandi vormi tuleb käsitada hingamiselundite sensibilisaatoritena ja tahket vormi naha sensibilisaatorina. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et see söödalisand on tõhus zootehniline lisand nuumsigade, vähem levinud sealiikide, nuumkalkunite ja aretuskalkunite sööda seeditavuse parandamisel. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | 3-fütaasi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused Komagataella phaffii (CECT 13094) abil saadud 3-fütaasi kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

3-fütaasi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused Komagataella phaffii (CECT 13094) abil saadud 3-fütaasi kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2019; 17(8):5791.

2

(3)  EFSA Journal 2020; 18(7):6205.

3

(4)  EFSA Journal 2020; 18(6):6015.

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained. |
| 4a25 | Fertinagro Biotech S.L. | 3-fütaas (EC 3.1.3.8) | Söödalisandi koostis


  Komagataella phaffii (CECT 13094) abil saadud 3-fütaasi (EC 3.1.3.8) preparaat, mille minimaalne aktiivsus on:
  tahkena: 10 000 FTU (1)/g;
  vedelikuna: 1 000 FTU/ml. | — | Nuumkalkunid |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsusühikuid 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: zootehnilised lisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained.

4a25

Fertinagro Biotech S.L.

3-fütaas (EC 3.1.3.8)

Söödalisandi koostis

Komagataella phaffii (CECT 13094) abil saadud 3-fütaasi (EC 3.1.3.8) preparaat, mille minimaalne aktiivsus on:

tahkena: 10 000 FTU (1)/g;

vedelikuna: 1 000 FTU/ml.

—

Nuumkalkunid

| — | Aretuskalkunid |
| --- | --- |

—

Aretuskalkunid

| — | Nuumsead |
| --- | --- |

—

Nuumsead

| — | Vähem levinud sealiikide nuumsead |
| --- | --- |

—

Vähem levinud sealiikide nuumsead

-

500 FTU

-

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamisteede kaitsevahendeid ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse sissehingamisest ja nahaga kokkupuutest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamisteede kaitsevahendeid ja kaitsekindaid.

17.3.2031

Toimeaine kirjeldus

Komagataella phaffii (CECT 13094) abil saadud 3-fütaas (EC 3.1.3.8)

Analüüsimeetod
   (2)

Selleks, et kvantitatiivselt määrata 3-fütaasi aktiivsust söödalisandis:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga –VDLUFA 27.1.4 |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga –VDLUFA 27.1.4

Selleks, et kvantitatiivselt määrata 3-fütaasi aktiivsust eelsegudes:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.3 |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – VDLUFA 27.1.3

Selleks, et kvantitatiivselt määrata 3-fütaasi aktiivsust söödamaterjalides ja segasöödas:

| — | kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, mis põhineb fütaasi ensümaatilisel reaktsioonil fütaadiga – EN ISO 30024.

---

(1)  Üks FTU on ensüümi hulk, mis vabastab naatriumfütaadi substraadist ühe mikromooli anorgaanilist fosfaati minutis pH 5,5 ja temperatuuri 37 °C juures.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/47 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/331,

24. veebruar 2021,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1240 kohaselt reisiloa taotlemise teenust osutavate vahendusettevõtete kuritarvitustest teatamise kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. septembri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1240, millega luuakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) ning muudetakse määrusi (EL) nr 1077/2011, (EL) nr 515/2014, (EL) 2016/399, (EL) 2016/1624 ja (EL) 2017/2226, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 5 ja artikli 16 lõiget 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2018/1240 on kehtestatud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriikide territooriumile sisenedes ja seal viibides viisanõudest vabastatud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2018/1240 on kehtestatud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteem (ETIAS) kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriikide territooriumile sisenedes ja seal viibides viisanõudest vabastatud.

| (2) | Reisiloa taotluse peab esitama taotleja ise või kolmas isik või vahendusettevõte, keda taotleja on volitanud oma nimel taotlust esitama. |
| --- | --- |

(2)

Reisiloa taotluse peab esitama taotleja ise või kolmas isik või vahendusettevõte, keda taotleja on volitanud oma nimel taotlust esitama.

| (3) | Samalaadsete reisiloasüsteemidega seoses on esinenud vahendusettevõtete poolseid kuritarvitusi. Kuritarvitused võivad esineda muu hulgas järgmistes vormides: katse panna taotlejaid ekslikult uskuma, et vahendusettevõtte veebisait on taotluse esitamiseks ette nähtud ametlik avalik veebisait või mobiilseadmetele mõeldud rakendus, mis jätab vale mulje, et vahendusettevõtte nõutud lisatasu on taotlusprotsessi kohustuslik osa, mitte tasu äriteenuse vabatahtliku kasutamise eest; taotleja esitatud isikuandmete või finantsandmete ebaaus kasutamine; osutatud teenuse eest põhjendamatult kõrge hinna nõudmine või taotleja nimel taotluse nõutud tähtajaks või vormingu- ja kvaliteedinõuete kohaselt esitamata jätmine. |
| --- | --- |

(3)

Samalaadsete reisiloasüsteemidega seoses on esinenud vahendusettevõtete poolseid kuritarvitusi. Kuritarvitused võivad esineda muu hulgas järgmistes vormides: katse panna taotlejaid ekslikult uskuma, et vahendusettevõtte veebisait on taotluse esitamiseks ette nähtud ametlik avalik veebisait või mobiilseadmetele mõeldud rakendus, mis jätab vale mulje, et vahendusettevõtte nõutud lisatasu on taotlusprotsessi kohustuslik osa, mitte tasu äriteenuse vabatahtliku kasutamise eest; taotleja esitatud isikuandmete või finantsandmete ebaaus kasutamine; osutatud teenuse eest põhjendamatult kõrge hinna nõudmine või taotleja nimel taotluse nõutud tähtajaks või vormingu- ja kvaliteedinõuete kohaselt esitamata jätmine.

| (4) | Kuritarvituste avastamiseks ja nende kordumise vältimiseks tuleks selleks ette nähtud avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu teha kättesaadavaks elektrooniline vorm, mis võimaldab vahendusettevõtete kuritarvitustest teatada. Selleks et suurendada teadlikkust kuritarvitustest teatamise võimalusest ja sellist teatamist hõlbustada, tuleks järgitavat korda käsitlev teave esitada nähtaval kujul avalikul veebisaidil ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduses. Vorm peaks sisaldama standardvälju ja kasutaja peaks sellel kuritarvitust üksikasjalikult kirjeldama. |
| --- | --- |

(4)

Kuritarvituste avastamiseks ja nende kordumise vältimiseks tuleks selleks ette nähtud avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse kaudu teha kättesaadavaks elektrooniline vorm, mis võimaldab vahendusettevõtete kuritarvitustest teatada. Selleks et suurendada teadlikkust kuritarvitustest teatamise võimalusest ja sellist teatamist hõlbustada, tuleks järgitavat korda käsitlev teave esitada nähtaval kujul avalikul veebisaidil ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduses. Vorm peaks sisaldama standardvälju ja kasutaja peaks sellel kuritarvitust üksikasjalikult kirjeldama.

| (5) | Selleks et tagada taotlejate piisav teavitamine teatamissüsteemi olemusest ja eesmärgist, tuleks vormil selgitada, et teatamissüsteem on mõeldud järelevalveks, sellega ei koguta isikuandmeid, selle kaudu ei ole võimalik esitada taotluste kohta tehtud otsuste peale apellatsioonkaebusi ning see ei asenda haldus-, tsiviil- või kriminaalõiguse kohaseid õiguskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et tagada taotlejate piisav teavitamine teatamissüsteemi olemusest ja eesmärgist, tuleks vormil selgitada, et teatamissüsteem on mõeldud järelevalveks, sellega ei koguta isikuandmeid, selle kaudu ei ole võimalik esitada taotluste kohta tehtud otsuste peale apellatsioonkaebusi ning see ei asenda haldus-, tsiviil- või kriminaalõiguse kohaseid õiguskaitsevahendeid.

| (6) | ETIASe kesküksus peaks sellised teated vastu võtma ja neid hindama, võttes arvesse teatatud kuritarvituste sarnasusi ja kordumist. ETIASe kesküksus peaks vastavalt vajadusele esitama komisjonile korrapäraselt aruandeid teatatud kuritarvituste ja antud hinnangute kohta. Neid hinnanguid peaks komisjon arvesse võtma määruse (EL) 2018/1240 artiklis 72 osutatud teavituskampaaniate korraldamisel. Hinnangute põhjal peaks ETIASe kesküksus vajaduse korral muutma määruse (EL) 2018/1240 artiklis 71 osutatud üldsusele ja eelkõige taotlejatele antavat teavet. |
| --- | --- |

(6)

ETIASe kesküksus peaks sellised teated vastu võtma ja neid hindama, võttes arvesse teatatud kuritarvituste sarnasusi ja kordumist. ETIASe kesküksus peaks vastavalt vajadusele esitama komisjonile korrapäraselt aruandeid teatatud kuritarvituste ja antud hinnangute kohta. Neid hinnanguid peaks komisjon arvesse võtma määruse (EL) 2018/1240 artiklis 72 osutatud teavituskampaaniate korraldamisel. Hinnangute põhjal peaks ETIASe kesküksus vajaduse korral muutma määruse (EL) 2018/1240 artiklis 71 osutatud üldsusele ja eelkõige taotlejatele antavat teavet.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2018/1240 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2018/1240 põhineb Schengeni acquis’l, teatas Taani 21. detsembril 2018 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et ta on otsustanud määruse (EL) 2018/1240 oma siseriiklikusse õigusesse üle võtta. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osalenud Taani määruse (EL) 2018/1240 vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. Võttes siiski arvesse, et määrus (EL) 2018/1240 põhineb Schengeni acquis’l, teatas Taani 21. detsembril 2018 kooskõlas nimetatud protokolli artikliga 4, et ta on otsustanud määruse (EL) 2018/1240 oma siseriiklikusse õigusesse üle võtta.

| (8) | Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles Iirimaa nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (2) kohaselt ei osale. Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, milles Iirimaa nõukogu otsuse 2002/192/EÜ (2) kohaselt ei osale. Seetõttu ei osale Iirimaa käesoleva määruse vastuvõtmisel ja see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (9) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ (3) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(9)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ (3) sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) tähenduses, mis kuuluvad nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (4) artikli 1 punktis A osutatud valdkonda.

| (10) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (5) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3. |
| --- | --- |

(10)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (5) sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2008/146/EÜ (6) artikliga 3.

| (11) | Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (7) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (8) artikliga 3. |
| --- | --- |

(11)

Liechtensteini puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ (7) rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis A osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuse 2011/350/EL (8) artikliga 3.

| (12) | Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Küprose, Bulgaaria, Rumeenia ja Horvaatia puhul on käesolev määrus Schengeni acquis’l põhinev või sellega muul viisil seotud akt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõike 1, 2005. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 ja 2011. aasta ühinemisakti artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (13) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (9) artikli 42 lõikega 1 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 4. septembril 2020. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (9) artikli 42 lõikega 1 on konsulteeritud Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas oma arvamuse 4. septembril 2020.

| (14) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas e-piiride komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas e-piiride komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kuritarvitustest teatamise vorm

1.   Vahendusettevõtte kuritarvitustest teatamiseks kasutatakse vormi, mis sisaldab teavet ja vastab tehnilistele nõuetele, mis on ette nähtud lisa punktides 1–7.

2.   Vormi võib täita ükskõik millises liidu ametlikus keeles.

3.   Enne vormi esitamist tuleb taotlejal kinnitada, et ta on kursis ja nõus kuritarvitustest teatamise üldtingimustega, muu hulgas sellega, et ta ei tohiks teates esitada isikuandmeid, ning eesmärkidega, milleks esitatud teavet kasutatakse, nagu on sätestatud lisa punktis 7.

4.   Kui vorm on esitatud, saadetakse see automaatselt ETIASe kesküksusele.

Artikkel 2

Lisadokumendid

Üleslaaditavate täiendavate failide arvu ja suuruse piirangud sätestatakse määruse (EL) 2018/1240 artikli 73 lõikes 3 osutatud tehnilistes kirjeldustes.

Artikkel 3

Märkus taotlejale

1.   Kuritarvituste kohta esitatud teate kättesaamise kohta ilmub taotleja ekraanile automaatselt kinnitus. Taotlejale antakse võimalus kättesaamiskinnitus salvestada või printida.

2.   Kättesaamiskinnitus peab sisaldama vähemalt järgmist:

| a) | teate kättesaamise ning vormi esitamise kuupäeva ja kellaaja kinnitus; |
| --- | --- |

a)

teate kättesaamise ning vormi esitamise kuupäeva ja kellaaja kinnitus;

| b) | meeldetuletus kogu määruse (EL) 2018/1240 artiklis 71 osutatud asjakohase teabe kohta, mis on seotud ETIASe reisiloa taotluse esitamisega; |
| --- | --- |

b)

meeldetuletus kogu määruse (EL) 2018/1240 artiklis 71 osutatud asjakohase teabe kohta, mis on seotud ETIASe reisiloa taotluse esitamisega;

| c) | teave selle kohta, et kuritarvituste kohta esitatud teadet kasutatakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi järelevalve ja täiustamise eesmärgil. Teatamissüsteemi eesmärk ei ole pakkuda konkreetsete juhtumite tarbeks õiguskaitsevahendeid ning see ei asenda haldus-, tsiviil- või kriminaalõiguslike nõuete esitamist, mis võivad olla ette nähtud kohaldatava siseriikliku õigusega. |
| --- | --- |

c)

teave selle kohta, et kuritarvituste kohta esitatud teadet kasutatakse Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi järelevalve ja täiustamise eesmärgil. Teatamissüsteemi eesmärk ei ole pakkuda konkreetsete juhtumite tarbeks õiguskaitsevahendeid ning see ei asenda haldus-, tsiviil- või kriminaalõiguslike nõuete esitamist, mis võivad olla ette nähtud kohaldatava siseriikliku õigusega.

Artikkel 4

ETIASe kesküksuse ülesanded

1.   ETIASe kesküksus:

| a) | jälgib, töötleb ja analüüsib kõiki kuritarvituste kohta esitatud teateid; |
| --- | --- |

a)

jälgib, töötleb ja analüüsib kõiki kuritarvituste kohta esitatud teateid;

| b) | avaldab kuritarvituste vältimiseks asjakohase teabe selleks ette nähtud avalikul veebisaidil ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduses. |
| --- | --- |

b)

avaldab kuritarvituste vältimiseks asjakohase teabe selleks ette nähtud avalikul veebisaidil ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduses.

2.   Kord aastas esitab ETIASe kesküksus komisjonile aruande, mis sisaldab vähemalt järgmist:

| a) | teatatud kuritarvituste anonüümitud kirjeldus, sealhulgas juhtumite sarnasused, kordumine, suundumused ja tunnused; |
| --- | --- |

a)

teatatud kuritarvituste anonüümitud kirjeldus, sealhulgas juhtumite sarnasused, kordumine, suundumused ja tunnused;

| b) | ülevaade meetmetest, mida on võetud teabe kohandamiseks üldsusele ja taotlejatele. |
| --- | --- |

b)

ülevaade meetmetest, mida on võetud teabe kohandamiseks üldsusele ja taotlejatele.

Artikkel 5

Spetsiifilised turvameetmed

Kuritarvitustest teatamise vorm kavandatakse ja rakendatakse nii, et tagatud on komisjoni otsuse (EL, Euratom) 2017/46 (10) kohane konfidentsiaalsus, terviklus, käideldavus, isikuandmete kaitse ja tehingute salgamatus. Selle tehniline ja korralduslik teostamine peab vastama määruse (EL) 2018/1240 artikli 59 lõikes 3 osutatud Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi turvalisuse tagamise kava nõuetele ning määruse (EL) 2018/1240 artikli 16 lõikes 10 osutatud avaliku veebisaidi ja mobiilseadmetele mõeldud rakenduse suhtes kohaldatavatele andmekaitse- ja andmeturbereeglitele.

10

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav kooskõlas aluslepingutega.

Brüssel, 24. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 236, 19.9.2018, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsus 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20).

2

acquis

(3)  
  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

3

(4)  Nõukogu 17. mai 1999. aasta otsus 1999/437/EÜ Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu teatavate rakenduseeskirjade kohta nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31).

4

acquis

(5)  
  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

5

(6)  Nõukogu 28. jaanuari 2008. aasta otsus 2008/146/EÜ sõlmida Euroopa Ühenduse nimel Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (ELT L 53, 27.2.2008, lk 1).

6

acquis

(7)  
  ELT L 160, 18.6.2011, lk 21.

7

(8)  Nõukogu 7. märtsi 2011. aasta otsus 2011/350/EL Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli (mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta, seoses sisepiiridel piirikontrolli kaotamise ja isikute liikumisega (ELT L 160, 18.6.2011, lk 19).

8

acquis

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

9

(10)  Komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta otsus (EL, Euratom) 2017/46 Euroopa Komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisuse kohta (ELT L 6, 11.1.2017, lk 40).

10

---

LISA

| TAOTLEJA NIMEL REISILOA TAOTLUST ESITAVATE VAHENDUSETTEVÕTETE KURITARVITUSTEST TEATAMISE VORM |
| --- |

TAOTLEJA NIMEL REISILOA TAOTLUST ESITAVATE VAHENDUSETTEVÕTETE KURITARVITUSTEST TEATAMISE VORM

1.   Sissejuhatus

| a) | Vahendusettevõtete kuritarvitustest teatamise vormil peab olema järgmine pealkiri: | „
  Taotleja nimel reisiloa taotluse esitanud vahendusettevõtete kuritarvitustest teatamise vorm.“ |
| --- | --- | --- |

a)

Vahendusettevõtete kuritarvitustest teatamise vormil peab olema järgmine pealkiri:

„
  Taotleja nimel reisiloa taotluse esitanud vahendusettevõtete kuritarvitustest teatamise vorm.“

| b) | Vormi alguses peab olema järgmine sissejuhatav märkus: | „
  Kasutage seda vormi, kui soovite teatada Teie nimel reisiluba taotlenud vahendusettevõtte kuritarvitustest.
  “ |
| --- | --- | --- |

b)

Vormi alguses peab olema järgmine sissejuhatav märkus:

„
  Kasutage seda vormi, kui soovite teatada Teie nimel reisiluba taotlenud vahendusettevõtte kuritarvitustest.
  “

| | Esitatud teavet kasutatakse ETIASe järelevalve ja täiustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

Esitatud teavet kasutatakse ETIASe järelevalve ja täiustamise eesmärgil.

| | Ärge esitage käesolevas vormis enda ega teiste isikuandmeid.“ |
| --- | --- |

Ärge esitage käesolevas vormis enda ega teiste isikuandmeid.“

| c) | Vorm peab olema struktureeritud nii, et selles on meeldetuletused, milles palutakse ja antakse võimalus allpool olevas tabelis esitatud andmeelemente sisestada (kuigi mitte tingimata loetletud järjestuses) vastavalt ettenähtud standarditele, vormingutele ja nõuetele. |
| --- | --- |

c)

Vorm peab olema struktureeritud nii, et selles on meeldetuletused, milles palutakse ja antakse võimalus allpool olevas tabelis esitatud andmeelemente sisestada (kuigi mitte tingimata loetletud järjestuses) vastavalt ettenähtud standarditele, vormingutele ja nõuetele.

2.   Kuritarvituse asjaolud

| Kuritarvituse asjaolud | Standard | Vorming | Nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| Taotlejale tuleb anda võimalus märkida, kas tema kaebus on seotud mõnega järgmistest asjaoludest:






  — | taotleja on volitanud vahendusettevõtet teadlikult enda nimel taotlust esitama |

Kuritarvituse asjaolud

Standard

Vorming

Nõue

Taotlejale tuleb anda võimalus märkida, kas tema kaebus on seotud mõnega järgmistest asjaoludest:

—

taotleja on volitanud vahendusettevõtet teadlikult enda nimel taotlust esitama

| — | taotleja täitis taotluse ise, teadmata, et ta kasutab ELi mitteametlikku veebisaiti, mida haldab vahendusettevõte |
| --- | --- |

—

taotleja täitis taotluse ise, teadmata, et ta kasutab ELi mitteametlikku veebisaiti, mida haldab vahendusettevõte

| — | muu |
| --- | --- |

—

muu

–

Valikuruudud.

Kohustuslik.

Kui „Kuritarvituse asjaolude“ veerus on märgitud „muu“.

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad ja sidekriipsud.

[Lubatud tähemärkide arv: 255]

Kohustuslik.

3.   Teave kuritarvitustest teatanud reisija kohta

| Teave | Standard | Vorming | Nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| Sünniriik | ISO 3166–1 | Valikuloend kõikidest riikidest, sealhulgas riikidest, mida enam ei ole. | Kohustuslik.
  Peab olema võimalik valida variant „Teadmata“. |
| Kodakondsus | ISO 3166–1 | Valikuloend kõikidest riikidest, sealhulgas riikidest, mida enam ei ole. | Kohustuslik.
  Peab olema võimalik valida variant „Teadmata“. |
| Vanuserühm | – | 18–25
  26–40
  41–55
  > 55 | Vabatahtlik. |
| Sugu | | Valikuruudud: mees/naine/muu | Vabatahtlik. |

Teave

Standard

Vorming

Nõue

Sünniriik

ISO 3166–1

Valikuloend kõikidest riikidest, sealhulgas riikidest, mida enam ei ole.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „Teadmata“.

Kodakondsus

ISO 3166–1

Valikuloend kõikidest riikidest, sealhulgas riikidest, mida enam ei ole.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „Teadmata“.

Vanuserühm

–

18–25

26–40

41–55

> 55

Vabatahtlik.

Sugu

Valikuruudud: mees/naine/muu

Vabatahtlik.

4.   Kuritarvituse üksikasjad

| Kuritarvituse üksikasjad | Standard | Vorming | Nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuritarvituse kuupäev | – | PP
  kuu sõnaga/AAAA | Vabatahtlik.
  Kohustuslik. |
| Kuritarvituse kirjeldus ja tagajärjed | – | Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad ja sidekriipsud.
  [Lubatud tähemärkide arv: määratakse kindlaks hiljem] | Kohustuslik. |
| Reisiluba saadi | – | Valikuruudud: jah/ei/ei tea. | Kohustuslik. |
| Reisiloa ja vahendusteenuste osutamise eest võetud kogutasu | – | Vabas vormis tekst (numbrid ja vääring). | Kohustuslik.
  Peab olema võimalik valida variant „–“. |
| Makseviis | – | Vaba tekst. | Kohustuslik.
  Peab olema võimalik valida variant „–“. |

Kuritarvituse üksikasjad

Standard

Vorming

Nõue

Kuritarvituse kuupäev

–

PP

kuu sõnaga/AAAA

Vabatahtlik.

Kohustuslik.

Kuritarvituse kirjeldus ja tagajärjed

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad ja sidekriipsud.

[Lubatud tähemärkide arv: määratakse kindlaks hiljem]

Kohustuslik.

Reisiluba saadi

–

Valikuruudud: jah/ei/ei tea.

Kohustuslik.

Reisiloa ja vahendusteenuste osutamise eest võetud kogutasu

–

Vabas vormis tekst (numbrid ja vääring).

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Makseviis

–

Vaba tekst.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

5.   Teave vahendusettevõtte kohta

| Teave | Standard | Vorming | Nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| Vahendusettevõtte ärinimi | | Vabas vormis tekst: ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad ja sidekriipsud. Muud erimärgid:!, @, #, $, &, *,? | Kohustuslik. |
| Peamine äritegevus | – | Vabas vormis tekst: ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad ja sidekriipsud. Muud erimärgid:!, @, #, $, &, *,? | Kohustuslik.
  Peab olema võimalik valida variant „–“. |
| Internetiaadress | – | Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, kald- ja sidekriipsud. | Kohustuslik.
  Peab olema võimalik valida variant „–“. |
| E-post | – | Local-part@domain | Kohustuslik.
  Peab olema võimalik valida variant „–“. |
| Töötelefoni number | ITU T, E.123 ja E.164 (riigikoodid) | Valikuloend koos kõigi riigikoodidega ja vabas vormis tekst (üksnes numbrid). | Kohustuslik.
  Peab olema võimalik valida variant „–“. |
| Postiaadress:






  — | Tänav |

Teave

Standard

Vorming

Nõue

Vahendusettevõtte ärinimi

Vabas vormis tekst: ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad ja sidekriipsud. Muud erimärgid:!, @, #, $, &, *,?

Kohustuslik.

Peamine äritegevus

–

Vabas vormis tekst: ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad ja sidekriipsud. Muud erimärgid:!, @, #, $, &, *,?

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Internetiaadress

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, kald- ja sidekriipsud.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

E-post

–

Local-part@domain

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Töötelefoni number

ITU T, E.123 ja E.164 (riigikoodid)

Valikuloend koos kõigi riigikoodidega ja vabas vormis tekst (üksnes numbrid).

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Postiaadress:

—

Tänav

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad, kald- ja sidekriipsud.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Postiaadress:

| — | Majanumber |
| --- | --- |

—

Majanumber

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, kald- ja sidekriipsud.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Postiaadress:

| — | Korterinumber |
| --- | --- |

—

Korterinumber

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, kald- ja sidekriipsud.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Postiaadress:

| — | 2. aadressirida |
| --- | --- |

—

2. aadressirida

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad, kald- ja sidekriipsud.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Postiaadress:

| — | Linn |
| --- | --- |

—

Linn

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, ülakomad ja sidekriipsud.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Postiaadress:

| — | Sihtnumber |
| --- | --- |

—

Sihtnumber

–

Vabas vormis tekst: üksnes ladina tähestiku tähed A–Z, numbrid, tühikud, diakriitilised märgid, kald- ja sidekriipsud.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

Postiaadress:

| — | Riik |
| --- | --- |

—

Riik

ISO 3166-1

Sõltuvate territooriumide ja geograafiliselt huvi pakkuvate eripiirkondade valikuloend.

Kohustuslik.

Peab olema võimalik valida variant „–“.

6.   Lisadokumendid

| Lisadokumendid | Standard | Vorming | Nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| Taotlejale tuleb anda võimalus laadida üles teatega seotud dokumente (kui neid on).
  Taotleja peab kinnitama, et dokumendid, mille ta üles laadib, ei sisalda isikuandmeid või et ta hägustas isikuandmed enne üleslaadimist. | – | Lahter dokumentide üles laadimiseks
  Valikuruut | Üleslaaditavate täiendavate failide suurus ja arv.
  Lubatud vormingud: Portable Document Format (PDF); Joint Photographic Experts Group (JPEG); Portable Network Graphics (PNG)). |

Lisadokumendid

Standard

Vorming

Nõue

Taotlejale tuleb anda võimalus laadida üles teatega seotud dokumente (kui neid on).

Taotleja peab kinnitama, et dokumendid, mille ta üles laadib, ei sisalda isikuandmeid või et ta hägustas isikuandmed enne üleslaadimist.

–

Lahter dokumentide üles laadimiseks

Valikuruut

Üleslaaditavate täiendavate failide suurus ja arv.

Lubatud vormingud: Portable Document Format (PDF); Joint Photographic Experts Group (JPEG); Portable Network Graphics (PNG)).

7.   Märkus ja nõusolek

| Märkus ja nõusolek | Standard | Vorming | Nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| Enne esitamist tuleb taotlejale anda võimalus kinnitada, et ta on kursis, et






  i) | esitatud teavet kasutatakse ETIASe järelevalve ja täiustamise eesmärgil; |

Märkus ja nõusolek

Standard

Vorming

Nõue

Enne esitamist tuleb taotlejale anda võimalus kinnitada, et ta on kursis, et

i)

esitatud teavet kasutatakse ETIASe järelevalve ja täiustamise eesmärgil;

| ii) | teatamissüsteem ei ole vahend, mille kaudu esitada reisiloa andmisest keeldumise, selle tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsuste peale apellatsioonkaebust, kuigi otsuse alus võis olla vahendusettevõtte tegevus. Samuti ei paku süsteem konkreetsete juhtumite tarbeks õiguskaitsevahendeid ega asenda tsiviil- või kriminaalõiguslike nõuete esitamist, mis võivad olla ette nähtud kohaldatava siseriikliku õigusega; |
| --- | --- |

ii)

teatamissüsteem ei ole vahend, mille kaudu esitada reisiloa andmisest keeldumise, selle tühistamise või kehtetuks tunnistamise otsuste peale apellatsioonkaebust, kuigi otsuse alus võis olla vahendusettevõtte tegevus. Samuti ei paku süsteem konkreetsete juhtumite tarbeks õiguskaitsevahendeid ega asenda tsiviil- või kriminaalõiguslike nõuete esitamist, mis võivad olla ette nähtud kohaldatava siseriikliku õigusega;

| iii) | teade ei tohiks sisaldada isikuandmeid ning kui isikuandmeid siiski esitatakse, on ta nõus andmete hägustamisega. |
| --- | --- |

iii)

teade ei tohiks sisaldada isikuandmeid ning kui isikuandmeid siiski esitatakse, on ta nõus andmete hägustamisega.

–

Valikuruut

Kohustuslik.

---

OTSUSED

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/55

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/332,

22. veebruar 2021,

Euroopa Liidu nimel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmsel foorumil võetava seisukoha kohta seoses ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja muudatusettepanekutega, üldise tehnilise normi nr 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku ja ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumente käsitlevate ettepanekutega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 97/836/EÜ (1) ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“). 1958. aasta muudetud kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 97/836/EÜ (1) ühines Euroopa Liit ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (edaspidi „UNECE“) kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ning nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist (edaspidi „1958. aasta muudetud kokkulepe“). 1958. aasta muudetud kokkulepe jõustus 24. märtsil 1998.

| (2) | Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ (2) ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsusega 2000/125/EÜ (2) ühines liit kokkuleppega, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist (edaspidi „paralleelne kokkulepe“). Paralleelne kokkulepe jõustus 15. veebruaril 2000.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858 (3) sätestatakse kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/858 (3) sätestatakse kõigi uute sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turule laskmisega seotud haldusnormid ja tehnilised nõuded. Nimetatud määrusega inkorporeeriti 1958. aasta muudetud kokkuleppe alusel vastu võetud eeskirjad („ÜRO eeskirjad“) ELi tüübikinnitussüsteemi kas tüübikinnituse nõuetena või alternatiivina liidu õigusaktidele.

| (4) | 1958. aasta muudetud kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võib ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (edaspidi „UNECE WP.29“) võtta vastu ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide muudatusettepanekuid ning uute ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide ettepanekuid, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust. Lisaks sellele võib UNECE WP.29 nende sätete kohaselt võtta vastu ettepanekuid lubade andmiseks töötada välja ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi või uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme ning ettepanekuid ÜRO üldiste tehniliste normidega seotud volituste pikendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

1958. aasta muudetud kokkuleppe artikli 1 ja paralleelse kokkuleppe artikli 6 kohaselt võib ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum (edaspidi „UNECE WP.29“) võtta vastu ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide muudatusettepanekuid ning uute ÜRO eeskirjade, üldiste tehniliste normide ja resolutsioonide ettepanekuid, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust. Lisaks sellele võib UNECE WP.29 nende sätete kohaselt võtta vastu ettepanekuid lubade andmiseks töötada välja ÜRO üldiste tehniliste normide muudatusi või uusi ÜRO üldisi tehnilisi norme ning ettepanekuid ÜRO üldiste tehniliste normidega seotud volituste pikendamiseks.

| (5) | UNECE WP.29 võib 9.–11. märtsil 2021 toimuva ülemaailmse foorumi 183. istungil võtta vastu ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja ÜRO eeskirjas sündmuste salvesti kohta, üldise tehnilise normi nr 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekud, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, ning uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku. Lisaks sellele võtab UNECE WP.29 vastu ettepanekud ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumentide kohta. |
| --- | --- |

(5)

UNECE WP.29 võib 9.–11. märtsil 2021 toimuva ülemaailmse foorumi 183. istungil võtta vastu ettepanekud teha muudatusi ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja ÜRO eeskirjas sündmuste salvesti kohta, üldise tehnilise normi nr 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepanekud, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, ning uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku. Lisaks sellele võtab UNECE WP.29 vastu ettepanekud ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumentide kohta.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel UNECE WP.29-s võetav seisukoht seoses kõnealuste ettepanekute vastuvõtmisega, sest ÜRO eeskirjad on liidu jaoks siduvad ja võivad koos ÜRO üldiste tehniliste normide ja konsolideeritud ja ühisresolutsioonidega avaldada otsustavat mõju ELi õigusaktide sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel UNECE WP.29-s võetav seisukoht seoses kõnealuste ettepanekute vastuvõtmisega, sest ÜRO eeskirjad on liidu jaoks siduvad ja võivad koos ÜRO üldiste tehniliste normide ja konsolideeritud ja ühisresolutsioonidega avaldada otsustavat mõju ELi õigusaktide sisule sõiduki tüübikinnituse valdkonnas.

| (7) | Arvestades kogemusi ja tehnika arengut on vaja muuta või täiendada nõudeid teatavate elementide või tunnusjoonte osas, mida on käsitletud ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ning ÜRO eeskirjas sündmuste salvesti kohta, samuti konsolideeritud resolutsioonis R.E.5. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades kogemusi ja tehnika arengut on vaja muuta või täiendada nõudeid teatavate elementide või tunnusjoonte osas, mida on käsitletud ÜRO eeskirjades nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ning ÜRO eeskirjas sündmuste salvesti kohta, samuti konsolideeritud resolutsioonis R.E.5.

| (8) | Lisaks sellele tuleb muuta ÜRO üldise tehnilise normi nr 9 teatavaid sätteid. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele tuleb muuta ÜRO üldise tehnilise normi nr 9 teatavaid sätteid.

| (9) | Tehnika arengu võimaldamiseks ja sõiduki ohutuse parandamiseks tuleb vastu võtta neli uut ÜRO eeskirja, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga. Samal ajal tuleb vastu võtta uus ühisresolutsioon M.R.4 panoraamkatuseluukide kohta, |
| --- | --- |

(9)

Tehnika arengu võimaldamiseks ja sõiduki ohutuse parandamiseks tuleb vastu võtta neli uut ÜRO eeskirja, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga. Samal ajal tuleb vastu võtta uus ühisresolutsioon M.R.4 panoraamkatuseluukide kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis võetakse liidu nimel 9.–11. märtsil 2021 toimuval UNECE sõidukeid käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmse foorumi 183. istungil seoses ÜRO eeskirjade nr 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ja sündmuste salvestit käsitleva ÜRO eeskirja muudatusettepanekutega, üldise tehnilise normi nr. 9 muudatusettepaneku, konsolideeritud resolutsiooni R.E.5 muudatusettepaneku, nelja uue ÜRO eeskirja ettepaneku, mis käsitlevad sündmuste salvestit, mootorsõidukite kaitset omavolilise kasutamise eest ja omavolilise kasutamise vastase seadme tüübikinnitust, kasutustõkiste tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses kasutustõkisega ning sõiduki alarmsüsteemi tüübikinnitust ja sõiduki tüübikinnitust seoses sõiduki alarmsüsteemiga, uue ühisresolutsiooni M.R.4 ettepaneku ja ÜRO eeskirjade nr 155 ja 156 tõlgendusdokumente käsitlevate ettepanekutega, (4) on hääletada poolt.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. veebruar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus 97/836/EÜ Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe“) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

1

(2)  Nõukogu 31. jaanuari 2000. aasta otsus 2000/125/EÜ, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist käsitleva kokkuleppe sõlmimist („paralleelne kokkulepe“) (EÜT L 35, 10.2.2000, lk 12).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/858 mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse ja turujärelevalve kohta, ning millega muudetakse määruseid (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2007/46/EÜ (ELT L 151, 14.6.2018, lk 1).

3

(4)  Vt dokumenti ST 5991/21 veebilehel http://register.consilium.europa.eu.

4

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/58 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/58

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/333,

24. veebruar 2021,

millega lükatakse edasi tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud alalise biotsiidikomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine alfakloraloos on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse kasutamiseks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine alfakloraloos on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse kasutamiseks tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused.

| (2) | Tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit aegub 30. juunil 2021. 24. detsembril 2019 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus alfakloraloosi heakskiidu uuendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit aegub 30. juunil 2021. 24. detsembril 2019 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus alfakloraloosi heakskiidu uuendamiseks.

| (3) | 15. oktoobril 2020 teatas Poola hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et taotlust on vaja täielikult hinnata. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 1 kohaselt teeb taotlust hindav pädev asutus taotluse täieliku hindamise 365 päeva jooksul pärast selle kinnitamist. |
| --- | --- |

(3)

15. oktoobril 2020 teatas Poola hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et taotlust on vaja täielikult hinnata. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 1 kohaselt teeb taotlust hindav pädev asutus taotluse täieliku hindamise 365 päeva jooksul pärast selle kinnitamist.

| (4) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 2 kohaselt võib taotlust hindav pädev asutus vajaduse korral nõuda, et taotleja esitaks piisavad andmed hindamise teostamiseks. Sel juhul pikendatakse nimetatud 365-päevast tähtaega ajavahemiku võrra, mis ei või kokku olla pikem kui 180 päeva, välja arvatud juhul, kui pikendamine on põhjendatud nõutavate andmete iseloomu või erakorraliste asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 2 kohaselt võib taotlust hindav pädev asutus vajaduse korral nõuda, et taotleja esitaks piisavad andmed hindamise teostamiseks. Sel juhul pikendatakse nimetatud 365-päevast tähtaega ajavahemiku võrra, mis ei või kokku olla pikem kui 180 päeva, välja arvatud juhul, kui pikendamine on põhjendatud nõutavate andmete iseloomu või erakorraliste asjaolude tõttu.

| (5) | 270 päeva jooksul pärast soovituse saamist taotlust hinnanud pädevalt asutuselt valmistab Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „kemikaaliamet“) ette arvamuse toimeaine heakskiitmise otsuse uuendamise kohta ja esitab selle komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikele 3. |
| --- | --- |

(5)

270 päeva jooksul pärast soovituse saamist taotlust hinnanud pädevalt asutuselt valmistab Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „kemikaaliamet“) ette arvamuse toimeaine heakskiitmise otsuse uuendamise kohta ja esitab selle komisjonile vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikele 3.

| (6) | Sellest tulenevalt on tõenäoline, et tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit aegub taotlejast sõltumatutel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus selle uuendamise kohta. Seega on asjakohane lükata tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva edasi taotluse läbivaatamiseks piisava ajavahemiku võrra. Võttes arvesse tähtaegu, mis on ette nähtud taotlust hindavale pädevale asutusele hindamiseks ning kemikaaliametile arvamuse ettevalmistamiseks ja esitamiseks, on asjakohane lükata heakskiidu aegumiskuupäeva edasi kuni 31. detsembrini 2023. |
| --- | --- |

(6)

Sellest tulenevalt on tõenäoline, et tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit aegub taotlejast sõltumatutel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus selle uuendamise kohta. Seega on asjakohane lükata tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva edasi taotluse läbivaatamiseks piisava ajavahemiku võrra. Võttes arvesse tähtaegu, mis on ette nähtud taotlust hindavale pädevale asutusele hindamiseks ning kemikaaliametile arvamuse ettevalmistamiseks ja esitamiseks, on asjakohane lükata heakskiidu aegumiskuupäeva edasi kuni 31. detsembrini 2023.

| (7) | Tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit, välja arvatud heakskiidu aegumiskuupäev, tuleks jõusse jätta, kui on täidetud direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõuded ja tingimused, |
| --- | --- |

(7)

Tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiit, välja arvatud heakskiidu aegumiskuupäev, tuleks jõusse jätta, kui on täidetud direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõuded ja tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooteliiki 14 kuuluvates biotsiidides alfakloraloosi kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva lükatakse edasi kuni 31. detsembrini 2023.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

---

Parandused

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/60 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/60

---

Nõukogu 18. veebruari 2021. aasta määruse (ÜVJP) 2021/251 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Zimbabwes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 58, 19. veebruar 2021
  )

Kaanel sisukorras ja leheküljel 9

asendatakse

„
  Nõukogu Määrus (ÜVJP) 2021/251, 18. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Zimbabwes
  ”

järgmisega:

„
  Nõukogu Määrus (EL) 2021/251, 18. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 314/2004, milles käsitletakse piiravaid meetmeid seoses olukorraga Zimbabwes
  ”

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/61 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/61

---

Nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsuse (EL) 2020/2252 (ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 444, 31. detsember 2020
  )

Leheküljel 2 põhjenduses 4

asendatakse

| „(4) | Nimetatud läbirääkimiste tulemuseks on ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping (edaspidi „salastatud teabe kaitse leping“) ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia ohutut ja rahumeelset kasutamist käsitlev leping (edaspidi „tuumaenergia leping“).“ |
| --- | --- |

„(4)

järgmisega

| „(4) | Nimetatud läbirääkimiste tulemuseks on ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline kaubandus- ja koostööleping (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“), Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vaheline salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping (edaspidi „salastatud teabe kaitse leping“) ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi valitsuse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline tuumaenergia ohutu ja rahuotstarbelise kasutamise koostöö leping (edaspidi „tuumaenergia leping“).“ |
| --- | --- |

„(4)

Leheküljel 3 põhjenduse 9 kahes viimases lauses

asendatakse

„Üks või mitu liikmesriiki võivad paluda komisjonil sellised meetmeid võtta. Kui komisjon ei reageeri sellele palvele positiivselt, peaks ta oma põhjendustest nõukogule õigeaegselt teatama.“

järgmisega:

„Üks või mitu liikmesriiki võivad taotleda komisjonilt selliste meetmete võtmist. Kui komisjon ei reageeri sellele taotlusele positiivselt, peaks ta oma põhjendustest nõukogule õigeaegselt teatama.“

Leheküljel 3 põhjenduse 10 viimases lauses

asendatakse

„Kui komisjon ei reageeri sellele palvele positiivselt, peaks ta oma põhjendustest nõukogule õigeaegselt teatama.“

järgmisega:

„Kui komisjon ei reageeri sellele taotlusele positiivselt, peaks ta oma põhjendustest nõukogule õigeaegselt teatama.“

Leheküljel 3 põhjenduses 11

asendatakse

| „(11) | Kui liit peab lepingu täitmiseks meetmeid võtma, on seda alati vaja teha kooskõlas aluslepingutega, võttes seejuures arvesse igale liidu institutsioonile antud volituste ulatust. Seetõttu on, tingimusel et lepingus ei ole viidatud muudele konkreetsetele liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, komisjoni ülesanne edastada Ühendkuningriigile lepingus nõutavat teavet või teateid, konsulteerida Ühendkuningriigiga konkreetsetes küsimustes. ...“ |
| --- | --- |

„(11)

järgmisega:

| „(11) | Kui liit peab lepingu täitmiseks meetmeid võtma, on seda alati vaja teha kooskõlas aluslepingutega, võttes seejuures arvesse igale liidu institutsioonile antud volituste ulatust. Seetõttu on, tingimusel et lepingus ei ole viidatud muudele konkreetsetele liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, komisjoni ülesanne edastada Ühendkuningriigile lepingus nõutavat teavet või teateid ning konsulteerida Ühendkuningriigiga konkreetsetes küsimustes. ...“ |
| --- | --- |

„(11)

Leheküljel 5 artikli 2 lõike 1 teises lõigus

asendatakse

„Igal liikmesriigil on võimalik saata üks esindaja osalema koos komisjoni esindajaga liidu delegatsiooni koosseisus partnerlusnõukogu ning kaubandus- ja koostöölepingu alusel moodustatud teiste ühisorganite koosolekutel.“

järgmisega:

„Igal liikmesriigil on lubatud saata üks esindaja osalema koos komisjoni esindajaga liidu delegatsiooni koosseisus partnerlusnõukogu ning kaubandus- ja koostöölepingu alusel moodustatud teiste ühisorganite koosolekutel.“

Leheküljel 6 artikli 3 lõikes 3

asendatakse

„3.   Kui küsimus valmistab ühele või mitmele liikmesriigile erilist muret, võib asjaomane liikmesriik või võivad asjaomased liikmesriigid taotleda komisjonilt lõikes 1 osutatud meetmete võtmist. Kui komisjon ei reageeri sellele palvele positiivselt, teatab ta nõukogule õigeaegselt selle põhjustest.“

järgmisega:

„3.   Kui küsimus valmistab ühele või mitmele liikmesriigile erilist muret, võib asjaomane liikmesriik või võivad asjaomased liikmesriigid taotleda komisjonilt lõikes 1 osutatud meetmete võtmist. Kui komisjon ei reageeri sellele taotlusele positiivselt, teatab ta nõukogule õigeaegselt selle põhjustest.“

Leheküljel 8 artikli 6 lõikes 2

asendatakse

„2.   Liikmesriikidel on õigus väljastada kaubandus- ja koostöölepingu artikli AIRTRN.3 [Liiklemisõigused] lõikes 8 osutatud lubasid vastavalt nimetatud lepingus sätestatud tingimustele ja vastavalt liidu ja liikmesriigi õigusaktide kohaldatavatele sätetele. Nimetatud lubade andmisel ei kohtle liikmesriigid liidu lennuettevõtjaid erinevalt.“

järgmisega:

„2.   Liikmesriikidel on õigus väljastada kaubandus- ja koostöölepingu artikli AIRTRN.3 [Liiklemisõigused] lõikes 9 osutatud lubasid vastavalt nimetatud lepingus sätestatud tingimustele ja vastavalt liidu ja liikmesriigi õigusaktide kohaldatavatele sätetele. Nimetatud lubade andmisel ei kohtle liikmesriigid liidu lennuettevõtjaid erinevalt.“

Leheküljel 8 artikli 6 lõike 3 punktis a

asendatakse

| „a) | nimetatud kokkulepped sõlmitakse üksnes kaubandus- ja koostöölepingu artikli AIRTRN.3 [Liiklemisõigused] lõikes 8 sätestatud eesmärgil ning vastavalt selle tingimustele ning nende kokkulepetega ei reguleerita muid küsimusi, olenemata sellest, kas sellised küsimused kuuluvad kaubandus- ja koostöölepingu teise osa [Lennutransport] teise rubriigi I jaotise kohaldamisalasse;“ |
| --- | --- |

„a)

nimetatud kokkulepped sõlmitakse üksnes kaubandus- ja koostöölepingu artikli AIRTRN.3 [Liiklemisõigused] lõikes 8 sätestatud eesmärgil ning vastavalt selle tingimustele ning nende kokkulepetega ei reguleerita muid küsimusi, olenemata sellest, kas sellised küsimused kuuluvad kaubandus- ja koostöölepingu teise osa [Lennutransport] teise rubriigi I jaotise kohaldamisalasse;“

järgmisega:

| „a) | nimetatud kokkulepped sõlmitakse üksnes kaubandus- ja koostöölepingu artikli AIRTRN.3 [Liiklemisõigused] lõikes 9 sätestatud eesmärgil ning vastavalt selle tingimustele ning nende kokkulepetega ei reguleerita muid küsimusi, olenemata sellest, kas sellised küsimused kuuluvad kaubandus- ja koostöölepingu teise osa [Lennutransport] teise rubriigi I jaotise kohaldamisalasse või mitte;“. |
| --- | --- |

„a)

nimetatud kokkulepped sõlmitakse üksnes kaubandus- ja koostöölepingu artikli AIRTRN.3 [Liiklemisõigused] lõikes 9 sätestatud eesmärgil ning vastavalt selle tingimustele ning nende kokkulepetega ei reguleerita muid küsimusi, olenemata sellest, kas sellised küsimused kuuluvad kaubandus- ja koostöölepingu teise osa [Lennutransport] teise rubriigi I jaotise kohaldamisalasse või mitte;“.

Leheküljel 8 artikli 8 lõikes 2

asendatakse

„2.   Kui läbirääkimised on lõppenud, esitab asjaomane liikmesriik nende tulemusel koostatud kokkuleppe või lepingu kavandi komisjonile. Komisjon teavitab sellest viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu.“

järgmisega:

„2.   Kui läbirääkimised on lõppenud, esitab asjaomane liikmesriik nende tulemusel koostatud kokkuleppe või lepingu eelnõu komisjonile. Komisjon teavitab sellest viivitamata Euroopa Parlamenti ja nõukogu.“

---

| 25.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 65/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 65/64

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta määruse (EL) 2019/876 (millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 seoses finantsvõimenduse määra, stabiilse netorahastamise kordaja, omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuete, vastaspoole krediidiriski, tururiski, kesksetes vastaspooltes olevate positsioonide, ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjates olevate riskipositsioonide, riskide kontsentreerumise, aruandlus- ja avalikustamisnõuetega ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 150, 7. juuni 2019
  )

| 1) | Kogu määruse tekstis, välja arvatud viidatud õigusaktide pealkirjades, asendatakse sõnad „krediidiasutus ja investeerimisühing“ ning „krediidiasutus või investeerimisühing“ asjaomases käändes ja arvus sõnaga „finantsinstitutsioon“ sobivas käändes ja arvus. |
| --- | --- |

1)

Kogu määruse tekstis, välja arvatud viidatud õigusaktide pealkirjades, asendatakse sõnad „krediidiasutus ja investeerimisühing“ ning „krediidiasutus või investeerimisühing“ asjaomases käändes ja arvus sõnaga „finantsinstitutsioon“ sobivas käändes ja arvus.

| 2) | Kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „konsolideeritud järelevalvet teostav asutus“ asjaomases käändes ja arvus sõnadega „konsolideeritud järelevalvet tegev asutus“ sobivas käändes ja arvus. |
| --- | --- |

2)

Kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „konsolideeritud järelevalvet teostav asutus“ asjaomases käändes ja arvus sõnadega „konsolideeritud järelevalvet tegev asutus“ sobivas käändes ja arvus.

| 3) | Kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud“ asjaomases käändes sõnadega „väärtpaberitega finantseerimise tehingud“. |
| --- | --- |

3)

Kogu määruse tekstis asendatakse sõnad „väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingud“ asjaomases käändes sõnadega „väärtpaberitega finantseerimise tehingud“.

| 4) | Leheküljel 1 põhjenduses 1 |
| --- | --- |

4)

Leheküljel 1 põhjenduses 1

asendatakse

„... vastuvõtmine, millega tugevdati krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõudeid.“

järgmisega:

„... vastuvõtmine, millega tugevdati krediidiasutuste ja investeerimisühingute (edaspidi „finantsinstitutsioonid“) usaldatavusnõudeid.“

| 5) | Leheküljel 18 artikli 6 uue lõike 1a esimeses lõigus |
| --- | --- |

5)

Leheküljel 18 artikli 6 uue lõike 1a esimeses lõigus

asendatakse

| „„1a. | Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad artiklis 92a sätestatud nõuet individuaalselt ainult krediidiasutused ja investeerimisühingud, keda käsitatakse kriisilahendussubjektidena, kes on ühtlasi globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa ja kellel ei ole tütarettevõtjaid.“ |
| --- | --- |

„„1a.

Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad artiklis 92a sätestatud nõuet individuaalselt ainult krediidiasutused ja investeerimisühingud, keda käsitatakse kriisilahendussubjektidena, kes on ühtlasi globaalsed süsteemselt olulised ettevõtjad või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa ja kellel ei ole tütarettevõtjaid.“

järgmisega:

| „„1a. | Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad artiklis 92a sätestatud nõudeid individuaalselt ainult finantsinstitutsioonid, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on ühtlasi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksused ja kellel ei ole tütarettevõtjaid.“ |
| --- | --- |

„„1a.

Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad artiklis 92a sätestatud nõudeid individuaalselt ainult finantsinstitutsioonid, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on ühtlasi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksused ja kellel ei ole tütarettevõtjaid.“

| 6) | Leheküljel 20 artikli 11 uue lõike 3a esimeses lõigus |
| --- | --- |

6)

Leheküljel 20 artikli 11 uue lõike 3a esimeses lõigus

asendatakse

| „„3a. | Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad käesoleva määruse artikli 92a nõudeid konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa.“ |
| --- | --- |

„„3a.

Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad käesoleva määruse artikli 92a nõudeid konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need emaettevõtjana tegutsevad krediidiasutused ja investeerimisühingud, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa või kolmanda riigi globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa.“

järgmisega:

| „„3a. | Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad käesoleva määruse artikli 92a nõudeid konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need emaettevõtjana tegutsevad finantsinstitutsioonid, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksused.“ |
| --- | --- |

„„3a.

Erandina käesoleva artikli lõikest 1 täidavad käesoleva määruse artikli 92a nõudeid konsolideeritud alusel käesoleva määruse artiklis 18 sätestatud määral ja viisil üksnes need emaettevõtjana tegutsevad finantsinstitutsioonid, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksused.“

| 7) | Leheküljel 21 uue artikli 12a teises ja kolmandas lõigus |
| --- | --- |

7)

Leheküljel 21 uue artikli 12a teises ja kolmandas lõigus

asendatakse

„Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on väiksem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, toimivad kriisilahendusasutused direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 3 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.

Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on suurem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, võivad kriisilahendusasutused toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 3 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.““

järgmisega:

„Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on väiksem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, toimivad kriisilahendusasutused direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.

Kui käesoleva artikli esimese lõigu kohaselt arvutatud summa on suurem kõikide selle globaalse süsteemselt olulise ettevõtja alla kuuluvate kriisilahendussubjektide käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktis a osutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste summast, võivad kriisilahendusasutused toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 ja artikli 45h lõike 2 kohaselt.““

| 8) | Leheküljel 21 asendatud artikli 13 lõikes 2 |
| --- | --- |

8)

Leheküljel 21 asendatud artikli 13 lõikes 2

asendatakse

| „2. | Kriisilahendussubjektiks liigitatud krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, täidab artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid oma kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud olukorra alusel.“ |
| --- | --- |

„2.

Kriisilahendussubjektiks liigitatud krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, täidab artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid oma kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud olukorra alusel.“

järgmisega:

| „2. | Kriisilahendussubjektiks liigitatud finantsinstitutsioon, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus, täidab artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid oma kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud olukorra alusel.“ |
| --- | --- |

„2.

Kriisilahendussubjektiks liigitatud finantsinstitutsioon, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus, täidab artikli 437a ja artikli 447 punkti h nõudeid oma kriisilahenduse konsolideerimisgrupi konsolideeritud olukorra alusel.“

| 9) | Leheküljel 23 asendatud artiklis 22 |
| --- | --- |

9)

Leheküljel 23 asendatud artiklis 22

asendatakse

„„Artikkel 22

Allkonsolideerimine kolmandate riikide üksuste puhul

1.   Tütarettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud kohaldavad artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõudeid ning VIIA osas sätestatud seonduvaid aruandlusnõudeid oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui kõnealustel krediidiasutustel ja investeerimisühingutel on kolmandas riigis tütarettevõtja, kes on krediidiasutus või investeerimisühing või finantseerimisasutus, või kui neil on sellises ettevõtjas osalus.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad tütarettevõtjast krediidiasutused ja investeerimisühingud loobuda artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõuete ning VIIA osas sätestatud seonduvate aruandlusnõuete kohaldamisest oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui nende kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate ja nende osalusega ettevõtjate koguvarad ja bilansivälised kirjed moodustavad vähem kui 10 % tütarettevõtjast krediidiasutuse või investeerimisühingu koguvaradest ja bilansivälistest kirjetest.““

järgmisega:

„„Artikkel 22

Allkonsolideerimine kolmandate riikide üksuste puhul

1.   Tütarettevõtjast finantsinstitutsioonid kohaldavad artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõudeid ning VIIA osas sätestatud seonduvaid aruandlusnõudeid oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui kõnealustel finantsinstitutsioonidel või nende emaettevõtjal, kui emaettevõtja on finantsvaldusettevõtja või segafinantsvaldusettevõtja, on kolmandas riigis tütarettevõtja, kes on finantsinstitutsioon või finantseerimisasutus, või kui neil on sellises ettevõtjas osalus.

2.   Erandina käesoleva artikli lõikest 1 võivad tütarettevõtjast finantsinstitutsioonid loobuda artiklites 89, 90 ja 91 ning III, IV ja VII osas sätestatud nõuete ning VIIA osas sätestatud seonduvate aruandlusnõuete kohaldamisest oma allkonsolideeritud olukorra alusel, kui kolmandates riikides asuvate tütarettevõtjate ja osalusega ettevõtjate koguvarad ja bilansivälised kirjed moodustavad vähem kui 10 % tütarettevõtjast finantsinstitutsiooni koguvaradest ja bilansivälistest kirjetest.““

| 10) | Leheküljel 34 uue artikli 72e lõike 4 esimese lõigu mõistetes |
| --- | --- |

10)

Leheküljel 34 uue artikli 72e lõike 4 esimese lõigu mõistetes

asendatakse

| „LPi | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate kõlblike kohustuste kirjete summa; |
| --- | --- | --- |
| β | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste kirjete protsendimäär; |
| Oi | = | tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| Li | = | tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| ri | = | tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artiklile 45d ning“ |

„LPi

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate kõlblike kohustuste kirjete summa;

β

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste kirjete protsendimäär;

Oi

=

tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

Li

=

tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

ri

=

tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artiklile 45d ning“

järgmisega:

| „LPi | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni hoitavate kõlblike kohustuste instrumentide summa; |
| --- | --- | --- |
| β | = | tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni hoitavate omavahenditesse kuuluvate instrumentide ja kõlblike kohustuste instrumentide protsendimäär, mis arvutatakse järgmiselt: |
| Oi | = | tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| Li | = | tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat; |
| ri | = | tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõike 3 esimese lõigu punktile a ning“ |

„LPi

i

=

tütarettevõtja i emiteeritud ja emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni hoitavate kõlblike kohustuste instrumentide summa;

β

=

Image 1

Oi

i

=

tütarettevõtja i omavahendite summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

Li

i

=

tütarettevõtja i kõlblike kohustuste summa, võtmata arvesse käesoleva lõike kohaselt arvutatud mahaarvatud summat;

ri

i

=

tütarettevõtja i suhtes tema kriisilahenduse konsolideerimisgrupi tasandil kohaldatav suhtarv vastavalt käesoleva määruse artikli 92a lõike 1 punktile a ja direktiivi 2014/59/EL artikli 45c lõike 3 esimese lõigu punktile a ning“

| 11) | Leheküljel 37 artikli 1 punktis 35 |
| --- | --- |

11)

Leheküljel 37 artikli 1 punktis 35

asendatakse

| „35) | Artikli 76 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „1. | Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitaliinstrumendis oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
  (...) |
| --- | --- | --- |

„35)

Artikli 76 lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.

Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad krediidiasutused ja investeerimisühingud kapitaliinstrumendis oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

(...)

| 2. | Kui pädev asutus on andnud selleks eelneva loa, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada krediidiasutuse või investeerimisühingu indeksite koosseisu kuuluvate instrumentide aluspositsiooni konservatiivset hinnangut alternatiivse võimalusena sellele, et krediidiasutus või investeerimisühing arvutab oma riskipositsiooni seoses ühes või mitmes järgnevas punktis osutatud kirjetega:
  (...).“ |
| --- | --- |

2.

Kui pädev asutus on andnud selleks eelneva loa, võib krediidiasutus või investeerimisühing kasutada krediidiasutuse või investeerimisühingu indeksite koosseisu kuuluvate instrumentide aluspositsiooni konservatiivset hinnangut alternatiivse võimalusena sellele, et krediidiasutus või investeerimisühing arvutab oma riskipositsiooni seoses ühes või mitmes järgnevas punktis osutatud kirjetega:

(...).“

järgmisega:

| „35) | Artikli 76 pealkiri, lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 76
  Kapitaliinstrumentide ja kohustuste indeksipõhised osalused

  1.   Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a, artikli 72f punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad finantsinstitutsioonid kapitaliinstrumendis või kohustuses oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:
  (...)


  2.   Kui pädev asutus on andnud selleks eelneva loa, võib finantsinstitutsioon kasutada finantsinstitutsiooni indeksite koosseisu kuuluvate kapitaliinstrumentide või kohustuste aluspositsiooni konservatiivset hinnangut alternatiivse võimalusena sellele, et finantsinstitutsioon arvutab oma riskipositsiooni seoses ühes või mitmes järgnevas punktis osutatud kirjetega:
  (...).“ |
| --- | --- |

„35)

Artikli 76 pealkiri, lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 76

Kapitaliinstrumentide ja kohustuste indeksipõhised osalused

1.   Artikli 42 punkti a, artikli 45 punkti a, artikli 57 punkti a, artikli 59 punkti a, artikli 67 punkti a, artikli 69 punkti a, artikli 72f punkti a ja artikli 72h punkti a kohaldamisel võivad finantsinstitutsioonid kapitaliinstrumendis või kohustuses oleva pika positsiooni summat vähendada indeksi selle osa võrra, mis põhineb samal aluspositsioonil, mille riski maandatakse, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

(...)

2.   Kui pädev asutus on andnud selleks eelneva loa, võib finantsinstitutsioon kasutada finantsinstitutsiooni indeksite koosseisu kuuluvate kapitaliinstrumentide või kohustuste aluspositsiooni konservatiivset hinnangut alternatiivse võimalusena sellele, et finantsinstitutsioon arvutab oma riskipositsiooni seoses ühes või mitmes järgnevas punktis osutatud kirjetega:

(...).“

| 12) | Leheküljel 38 asendatud artikli 78 lõike 1 teise lõigu neljandas lauses |
| --- | --- |

12)

Leheküljel 38 asendatud artikli 78 lõike 1 teise lõigu neljandas lauses

asendatakse

„Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei tohi see eelnevalt kindlaksmääratud summa ületada 3 % asjaomasest emissioonist ega 10 % summast, mille võrra esimese taseme põhiomavahendid ületavad esimese taseme põhiomavahendite suhtes käesolevas määruses ning direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL kehtestatud kapitalinõudeid määral, mida pädev asutus peab vajalikuks.“

järgmisega:

„Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul ei tohi see eelnevalt kindlaksmääratud summa ületada 3 % asjaomasest emissioonist ega 10 % summast, mille võrra esimese taseme põhiomavahendid ületavad esimese taseme põhiomavahendite suhtes käesolevas määruses ning direktiivides 2013/36/EL ja 2014/59/EL kehtestatud kapitalinõudeid ning määra, mida pädev asutus peab vajalikuks.“

| 13) | Leheküljel 42 asendatud artiklis 82 |
| --- | --- |

13)

Leheküljel 42 asendatud artiklis 82

asendatakse

„„Artikkel 82

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ning kvalifitseeruvad omavahendid

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ja kvalifitseeruvad omavahendid hõlmavad vastavalt kas tütarettevõtja vähemusosalusi ja tema täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ning nendega seotud jaotamata kasumit ja ülekurssi, kui täidetud on järgmised tingimused:

(...)

| c) | kõnealuseid instrumente omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.““ |
| --- | --- |

c)

kõnealuseid instrumente omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.““

järgmisega:

„„Artikkel 82

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ning kvalifitseeruvad omavahendid

Kvalifitseeruvad täiendavad esimese taseme omavahendid, esimese taseme omavahendid, teise taseme omavahendid ja kvalifitseeruvad omavahendid hõlmavad vastavalt kas tütarettevõtja vähemusosalusi ja tema täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse või teise taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente ning nendega seotud ülekurssi, kui täidetud on järgmised tingimused:

(...)

| c) | käesoleva lõigu sissejuhatavas osas osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjeid, täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid ja teise taseme omavahendite kirjeid omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.““ |
| --- | --- |

c)

käesoleva lõigu sissejuhatavas osas osutatud esimese taseme põhiomavahendite kirjeid, täiendavate esimese taseme omavahendite kirjeid ja teise taseme omavahendite kirjeid omab muu isik kui I osa II jaotise 2. peatüki kohase konsolideerimise alla kuuluv ettevõtja.““

| 14) | Leheküljel 43 uue artikli 92a lõike 1 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

14)

Leheküljel 43 uue artikli 92a lõike 1 sissejuhatavas osas

asendatakse

| „1. | Vastavalt artiklitele 93 ja 94 ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eranditele peab krediidiasutus või investeerimisühing, keda käsitatakse kriisilahendussubjektina ja kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, igal ajal täitma järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“ |
| --- | --- |

„1.

Vastavalt artiklitele 93 ja 94 ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eranditele peab krediidiasutus või investeerimisühing, keda käsitatakse kriisilahendussubjektina ja kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või globaalse süsteemselt olulise ettevõtja osa, igal ajal täitma järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“

järgmisega:

| „1. | Vastavalt artiklitele 93 ja 94 ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eranditele peab finantsinstitutsioon, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks ja kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus, igal ajal täitma järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“. |
| --- | --- |

„1.

Vastavalt artiklitele 93 ja 94 ning käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud eranditele peab finantsinstitutsioon, kes on liigitatud kriisilahendussubjektiks ja kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus, igal ajal täitma järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“.

| 15) | Leheküljel 44 uue artikli 92a lõikes 3 |
| --- | --- |

15)

Leheküljel 44 uue artikli 92a lõikes 3

asendatakse

| „3. | Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja iga kriisilahendussubjekti puhul ületab käesoleva artikli lõike 1 punktis a kehtestatud nõude kohaldamisest tulenev kogusumma käesoleva määruse artikli 12a kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet, võib ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist teiste asjaomaste kriisilahendusasutustega toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 või artikli 45h lõike 1 kohaselt.“ |
| --- | --- |

„3.

Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja iga kriisilahendussubjekti puhul ületab käesoleva artikli lõike 1 punktis a kehtestatud nõude kohaldamisest tulenev kogusumma käesoleva määruse artikli 12a kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet, võib ELis emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse või investeerimisühingu kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist teiste asjaomaste kriisilahendusasutustega toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 või artikli 45h lõike 1 kohaselt.“

järgmisega:

| „3. | Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja iga kriisilahendussubjekti puhul ületab käesoleva artikli lõike 1 punktis a kehtestatud nõude kohaldamisest tulenev kogusumma käesoleva määruse artikli 12a kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet, võib ELis emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist teiste asjaomaste kriisilahendusasutustega toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 või artikli 45h lõike 2 kohaselt.“ |
| --- | --- |

„3.

Kui sama globaalse süsteemselt olulise ettevõtja iga kriisilahendussubjekti puhul ületab käesoleva artikli lõike 1 punktis a kehtestatud nõude kohaldamisest tulenev kogusumma käesoleva määruse artikli 12a kohaselt arvutatud omavahendite ja kõlblike kohustuste nõuet, võib ELis emaettevõtjana tegutseva finantsinstitutsiooni kriisilahendusasutus pärast konsulteerimist teiste asjaomaste kriisilahendusasutustega toimida direktiivi 2014/59/EL artikli 45d lõike 4 või artikli 45h lõike 2 kohaselt.“

| 16) | Leheküljel 68 uue artikli 279a lõike 1 punkti a mõistetes |
| --- | --- |

16)

Leheküljel 68 uue artikli 279a lõike 1 punkti a mõistetes

asendatakse

| „T | = | optsiooni lõpptähtaeg; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; lõpptähtaeg väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning“ |
| --- | --- | --- |

„T

=

optsiooni lõpptähtaeg; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on lõpptähtaeg võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; lõpptähtaeg väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning“

järgmisega:

| „T | = | optsiooni lõpptähtaja (Texp) ja aruandekuupäeva vaheline periood; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on Texp võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on Texp võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; T väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning“. |
| --- | --- | --- |

„T

=

optsiooni lõpptähtaja (Texp) ja aruandekuupäeva vaheline periood; optsioonide puhul, mida saab täita ainult ühel tulevikku jääval kuupäeval, on Texp võrdne selle kuupäevaga; optsioonide puhul, mida saab täita mitmel tulevikku jääval kuupäeval, on Texp võrdne nendest kuupäevadest kõige hilisemaga; T väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning“.

| 17) | Leheküljel 70 uue artikli 279b lõike 1 punkti a valemis |
| --- | --- |

17)

Leheküljel 70 uue artikli 279b lõike 1 punkti a valemis

asendatakse

| „a) | intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalve kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:





  kus:







  R | = | järelevalveline diskontomäär; R = 5 %; |
| --- | --- | --- | --- |
| S | = | tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning |
| E | = | tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.“ |

„a)

intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalve kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:

Image 2

kus:

R

=

järelevalveline diskontomäär; R = 5 %;

S

=

tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning

E

=

tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.“

järgmisega:

| „a) | intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad finantsinstitutsioonid korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalvelise kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:





  kus:


  R
  järelevalveline diskontomäär; R = 5 %;


  S
  tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet;


  E
  tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning


  OneBusinessYear
  üks aasta väljendatuna tööpäevades, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.“ |
| --- | --- |

„a)

intressiriski või krediidiriski kategooriasse määratud tehingute puhul arvutavad finantsinstitutsioonid korrigeeritud tingliku väärtuse tuletislepingu tingliku väärtuse ja järelevalvelise kestuse teguri korrutisena, mis arvutatakse järgmiselt:

Image 3

kus:

R
  järelevalveline diskontomäär; R = 5 %;

R

S
  tehingu alguskuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet;

S

E
  tehingu lõppkuupäeva ja aruandekuupäeva vaheline periood, mis väljendatakse aastates, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet, ning

E

OneBusinessYear
  üks aasta väljendatuna tööpäevades, kasutades asjaomast tööpäevade kindlaksmääramise kokkulepet.“

OneBusinessYear

| 18) | Leheküljel 73 uue artikli 280a lõike 3 valemis |
| --- | --- |

18)

Leheküljel 73 uue artikli 280a lõike 3 valemis

asendatakse

„

  Image 4

  “

järgmisega:

„

  Image 5

  “.

| 19) | Leheküljel 75 uue artikli 280c lõike 3 valemis |
| --- | --- |

19)

Leheküljel 75 uue artikli 280c lõike 3 valemis

asendatakse

„

  Image 6

  “

järgmisega:

„

  Image 7

  “.

| 20) | Leheküljel 77 uue artikli 280d lõike 3 valemis |
| --- | --- |

20)

Leheküljel 77 uue artikli 280d lõike 3 valemis

asendatakse

„

  Image 8

  “

järgmisega:

„

  Image 9

  “.

| 21) | Leheküljel 77 uue artikli 280d lõike 4 valemis |
| --- | --- |

21)

Leheküljel 77 uue artikli 280d lõike 4 valemis

asendatakse

„

  Image 10

  “

järgmisega:

„

  Image 11

  “.

| 22) | Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 1 valemis |
| --- | --- |

22)

Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 1 valemis

asendatakse

„

  Image 12

  “

järgmisega:

„

  Image 13

  “.

| 23) | Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 4 valemis |
| --- | --- |

23)

Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 4 valemis

asendatakse

„

  Image 14

  “

järgmisega:

„

  Image 15

  “.

| 24) | Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 5 mõistetes |
| --- | --- |

24)

Leheküljel 78 uue artikli 280e lõike 5 mõistetes

asendatakse

| „ | = | aluseks oleva kauba liigi k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur;
  kui aluseks oleva kauba liik k on vastavuses tehingutega, mis on määratud artikli 277a lõike 1 punkti e alapunktis i osutatud maandatud positsioonide kogumisse, välja arvatud elektrienergiaga seonduvad tehingud, siis

  = 18 %; elektrienergiaga seonduvate tehingute puhul

  = 40 %, ning“ |
| --- | --- | --- |

Image 16

=

aluseks oleva kauba liigi k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur;

kui aluseks oleva kauba liik k on vastavuses tehingutega, mis on määratud artikli 277a lõike 1 punkti e alapunktis i osutatud maandatud positsioonide kogumisse, välja arvatud elektrienergiaga seonduvad tehingud, siis
  Image 17
  = 18 %; elektrienergiaga seonduvate tehingute puhul
  Image 18
  = 40 %, ning“

järgmisega:

| „ | = | aluseks oleva kauba liigi k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur;
  kui aluseks oleva kauba liik k on vastavuses tehingutega, mis on määratud artikli 277a lõike 1 punktis e osutatud maandatud positsioonide kogumisse, välja arvatud elektrienergiaga seonduvad tehingud, siis

  =18 %; elektrienergiaga seonduvate tehingute puhul

  =40 %, ning“. |
| --- | --- | --- |

Image 19

=

aluseks oleva kauba liigi k suhtes kohaldatav järelevalveline tegur;

kui aluseks oleva kauba liik k on vastavuses tehingutega, mis on määratud artikli 277a lõike 1 punktis e osutatud maandatud positsioonide kogumisse, välja arvatud elektrienergiaga seonduvad tehingud, siis
  Image 20
  =18 %; elektrienergiaga seonduvate tehingute puhul
  Image 21
  =40 %, ning“.

| 25) | Leheküljel 80 uue artikli 281 lõike 2 punktis h |
| --- | --- |

25)

Leheküljel 80 uue artikli 281 lõike 2 punktis h

asendatakse

| „h) | artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalve kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine:
  järelevalve kestuse tegur = E – S “ |
| --- | --- |

„h)

artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalve kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine:

järelevalve kestuse tegur = E – S “

järgmisega:

| „h) | artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalvelise kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine:
  järelevalvelise kestuse tegur = E – S “. |
| --- | --- |

„h)

artikli 279b lõike 1 punktis a osutatud valem, mida kasutatakse järelevalvelise kestuse teguri arvutamiseks, on järgmine:

järelevalvelise kestuse tegur = E – S “.

| 26) | Leheküljel 89 uue artikli 325a lõike 2 punktis c |
| --- | --- |

26)

Leheküljel 89 uue artikli 325a lõike 2 punktis c

asendatakse

| „c) | kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;“ |
| --- | --- |

„c)

kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;“

järgmisega:

| „c) | kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad finantsinstitutsioonid sellesse kauplemisportfelli kuuluva positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad finantsinstitutsioonid selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;“. |
| --- | --- |

„c)

kõik positsioonid hinnatakse nende selle kuupäeva turuväärtuses, välja arvatud punktis b osutatud positsioonid; kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad finantsinstitutsioonid sellesse kauplemisportfelli kuuluva positsiooni õiglast väärtust asjaomasel kuupäeval; kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni õiglane väärtus ja turuväärtus kõnealuse kuupäeva kohta ei ole kättesaadav, kasutavad finantsinstitutsioonid selle positsiooni kõige hilisemat turuväärtust või õiglast väärtust;“.

| 27) | Leheküljel 93 uue artikli 325f lõike 8 valemis ja mõistetes |
| --- | --- |

27)

Leheküljel 93 uue artikli 325f lõike 8 valemis ja mõistetes

asendatakse

„

  Image 22

kus:

Sb Σ
  k
  WSk kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja Sc=Σ
  k
  WSk rühmas c; kui Sb ja Sc väärtused annavad
  Image 23
  kogusummaks negatiivse arvu, arvutab krediidiasutus või investeerimisühing riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded, kasutades alternatiivset spetsifikatsiooni, mille puhul

Sb max[min (Σ
  k
  WSk, Kb),-Kb kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja

Sc max[min (Σ
  k
  WSk, Kb),-Kc kõikide riskitegurite puhul rühmas c.“

järgmisega:

„

  Image 24

kus:

Sb Σ
  k
  WSk kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja Sc=Σ
  k
  WSk rühmas c; kui Sb ja Sc väärtused annavad
  Image 25
  kogusummaks negatiivse arvu, arvutab krediidiasutus või investeerimisühing riskiklassile spetsiifilised delta- või vegariski omavahendite nõuded, kasutades alternatiivset spetsifikatsiooni, mille puhul

Sb max[min (Σ
  k
  WSk, Kb),-Kb] kõikide riskitegurite puhul rühmas b ja

Sc max[min (Σ
  k
  WSk, Kb),-Kc] kõikide riskitegurite puhul rühmas c.“

| 28) | Leheküljel 99 uue artikli 325r lõike 1 punkti a mõistetes |
| --- | --- |

28)

Leheküljel 99 uue artikli 325r lõike 1 punkti a mõistetes

asendatakse

| „ | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest“ |
| --- | --- | --- |

Image 26

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest“

järgmisega:

| „ | = | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest;“. |
| --- | --- | --- |

Image 27

=

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad riskivabadest intressimääradest;“.

| 29) | Leheküljel 99 uue artikli 325r lõike 2 mõistetes |
| --- | --- |

29)

Leheküljel 99 uue artikli 325r lõike 2 mõistetes

asendatakse

„kus:

= delta krediidimarginaali riski tundlikkus (...);“

järgmisega:

„kus:

| | = | delta krediidimarginaali riski tundlikkus (...);“. |
| --- | --- | --- |

Image 28

=

delta krediidimarginaali riski tundlikkus (...);“.

| 30) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 3 punktis b |
| --- | --- |

30)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 3 punktis b

asendatakse

| „b) | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:





  kus:



  = tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest;
  k indeks, mis tähistab aktsiat;



  = m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis;



  mõõte ühikmaatriks (1 · m);
  Vi instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning
  y, z muud riskitegurid kui

  hinnastamisfunktsioonis Vi.“ |
| --- | --- |

„b)

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:

Image 29

kus:

Image 30
  = tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest;

k indeks, mis tähistab aktsiat;

Image 31
  = m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis;

Image 32
  mõõte ühikmaatriks (1 · m);

Vi instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

i

y, z muud riskitegurid kui
  Image 33
  hinnastamisfunktsioonis Vi.“

i

järgmisega:

| „b) | tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt: |
| --- | --- |

„b)

tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest, arvutatakse järgmiselt:

Image 34

kus:

Image 35
  = tundlikkus riskitegurite suhtes, mis koosnevad aktsia repomääradest;

k = indeks, mis tähistab aktsiat;

Image 36
  = m komponentidega vektor, mis kajastab repolepingu struktuuri konkreetse aktsia k puhul, kui m on võrdne repomäärade arvuga, mis vastavad erinevatele lõpptähtaegadele, mida kasutatakse instrumendi i hinnastamismudelis;

Image 37
  = mõõte ühikmaatriks (1 · m);

Vi (.) = instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning

i

y, z = muud riskitegurid kui
  Image 38
  hinnastamisfunktsioonis Vi.“

i

| 31) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 4 valemis |
| --- | --- |

31)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 4 valemis

asendatakse

„

  Image 39

  “

järgmisega:

„

  Image 40

  “.

| 32) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 4 mõistetes |
| --- | --- |

32)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 4 mõistetes

asendatakse

| „Vi (.) | = | instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning“ |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning“

järgmisega:

| „Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning“. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning“.

| 33) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 5 valemis |
| --- | --- |

33)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 5 valemis

asendatakse

„

  Image 41

  “

järgmisega:

„

  Image 42

  “.

| 34) | Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 5 mõistetes |
| --- | --- |

34)

Leheküljel 100 uue artikli 325r lõike 5 mõistetes

asendatakse

| „Vi (.) | = | instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning“ |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

instrumendi i turuväärtus riskiteguri k funktsioonina ning“

järgmisega:

| „Vi (.) | = | instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning“. |
| --- | --- | --- |

„Vi (.)

=

instrumendi i hinnastamisfunktsioon ning“.

| 35) | Leheküljel 101 uue artikli 325s lõike 1 valemis |
| --- | --- |

35)

Leheküljel 101 uue artikli 325s lõike 1 valemis

asendatakse

„

  Image 43

  “

järgmisega:

„

  Image 44

  “.

| 36) | Leheküljel 104 uue artikli 325w lõike 1 mõistetes |
| --- | --- |

36)

Leheküljel 104 uue artikli 325w lõike 1 mõistetes

asendatakse

| „JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumendi tinglik väärtus;(...) |
| Adjustmentlong | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse Adjustmentlong muutujas plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.“ |

„JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

(...)

Adjustmentlong

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse Adjustmentlong muutujas plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.“

järgmisega:

| „JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb;(...) |
| Adjustmentlong | = | kui instrument, millest riskipositsioon tuleneb, on tuletisinstrument, siis summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.“ |

„JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma pika riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

(...)

Adjustmentlong

=

kui instrument, millest riskipositsioon tuleneb, on tuletisinstrument, siis summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga.“

| 37) | Leheküljel 104 uue artikli 325w lõike 2 mõistetes |
| --- | --- |

37)

Leheküljel 104 uue artikli 325w lõike 2 mõistetes

asendatakse

| „
  JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | instrumendi tinglik väärtus, mis märgitakse valemis miinusmärgiga;(...) |
| Adjustmentshort | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas plussmärgiga ja suurendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas miinusmärgiga.“ |

„
  JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

(...)

Adjustmentshort

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral krediidiasutuse või investeerimisühingu kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas plussmärgiga ja suurendamine märgitakse Adjustmentshort muutujas miinusmärgiga.“

järgmisega:

| „JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma lühikese riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb, mis märgitakse valemis miinusmärgiga;(...) |
| Adjustmentshort | = | kui instrument, millest riskipositsioon tuleneb, on tuletisinstrument, siis summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja suurendamine miinusmärgiga.“ |

„JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma lühikese riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

(...)

Adjustmentshort

=

kui instrument, millest riskipositsioon tuleneb, on tuletisinstrument, siis summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja suurendamine miinusmärgiga.“

| 38) | Leheküljel 104 uue artikli 325w lõikes 4 |
| --- | --- |

38)

Leheküljel 104 uue artikli 325w lõikes 4

asendatakse

| „4. | Lõigetes 1 ja 2 sätestatud arvutuste tegemiseks määratakse tinglikud väärtused kindlaks järgmiselt:






  a) | võlainstrumentide puhul on tinglik väärtus võlainstrumendi nimiväärtus; |
| --- | --- | --- |

„4.

a)

võlainstrumentide puhul on tinglik väärtus võlainstrumendi nimiväärtus;

| b) | tuletisinstrumentide puhul, mille alusvaraks on võlaväärtpaber, on tinglik väärtus tuletisinstrumendi tinglik väärtus.“ |
| --- | --- |

b)

tuletisinstrumentide puhul, mille alusvaraks on võlaväärtpaber, on tinglik väärtus tuletisinstrumendi tinglik väärtus.“

järgmisega:

| „4. | Lõigetes 1 ja 2 sätestatud arvutuste tegemiseks määratakse tinglikud väärtused kindlaks järgmiselt:






  a) | võlakirja puhul on tinglik väärtus võlakirja nimiväärtus; |
| --- | --- | --- |

„4.

a)

võlakirja puhul on tinglik väärtus võlakirja nimiväärtus;

| b) | võlakirja müüdud müügioptsiooni puhul on tinglik väärtus optsiooni tinglik väärtus, võlakirja ostetud ostuoptsiooni puhul on tinglik väärtus null.“ |
| --- | --- |

b)

võlakirja müüdud müügioptsiooni puhul on tinglik väärtus optsiooni tinglik väärtus, võlakirja ostetud ostuoptsiooni puhul on tinglik väärtus null.“

| 39) | Leheküljel 104 uue artikli 325w lõikes 5 |
| --- | --- |

39)

Leheküljel 104 uue artikli 325w lõikes 5

asendatakse

| „5. | Kapitaliinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad lõigetes 1 ja 2 osutatud valemite kasutamise asemel järgmiselt: | JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- | --- |

„5.

JTDlong = max {LGD · V + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · V + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

kus:

| JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul ning |
| V | = | aktsia õiglane väärtus või aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul tuletisinstrumendi aluseks oleva aktsia õiglane väärtus.“ |

JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva pika riskipositsiooni puhul;

JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma võlainstrumendist tuleneva lühikese riskipositsiooni puhul ning

V

=

aktsia õiglane väärtus või aktsiatel põhinevate tuletisinstrumentide puhul tuletisinstrumendi aluseks oleva aktsia õiglane väärtus.“

järgmisega:

| „5. | Kapitaliinstrumentidest tulenevate riskipositsioonide puhul arvutavad finantsinstitutsioonid ootamatult makseviivitusse sattumise brutosummad järgmiselt: | JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0} |
| --- | --- | --- |

„5.

JTDlong = max {LGD · Vnotional + P&Llong + Adjustmentlong; 0}

| | JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0} |
| --- | --- |

JTDshort = min {LGD · Vnotional + P&Lshort + Adjustmentshort; 0}

kus:

| JTDlong | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma pika riskipositsiooni puhul; |
| --- | --- | --- |
| Vnotional | = | sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb; rahaga samaväärse kapitaliinstrumendi puhul on tinglik väärtus omakapitali õiglane väärtus; JTDshort valemis märgitakse instrumendi tinglik väärtus miinusmärgiga; |
| P&Llong | = | muutuja, mida kohandatakse finantsinstitutsiooni poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb pikka riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga; |
| Adjustmentlong | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga; |
| JTDshort | = | ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma lühikese riskipositsiooni puhul; |
| P&Lshort | = | muutuja, mida kohandatakse finantsinstitutsiooni poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb lühikest riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga, ning |
| Adjustmentshort | = | summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja suurendamine miinusmärgiga.“ |

JTDlong

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma pika riskipositsiooni puhul;

Vnotional

=

sellise instrumendi tinglik väärtus, millest riskipositsioon tuleneb; rahaga samaväärse kapitaliinstrumendi puhul on tinglik väärtus omakapitali õiglane väärtus; JTDshort valemis märgitakse instrumendi tinglik väärtus miinusmärgiga;

P&Llong

=

muutuja, mida kohandatakse finantsinstitutsiooni poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb pikka riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga;

Adjustmentlong

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kahju võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; suurendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja vähendamine miinusmärgiga;

JTDshort

=

ootamatult makseviivitusse sattumise brutosumma lühikese riskipositsiooni puhul;

P&Lshort

=

muutuja, mida kohandatakse finantsinstitutsiooni poolt juba arvestatud kasu ja kahjuga, mis tuleneb lühikest riskipositsiooni tekitava instrumendi õiglase väärtuse muutustest; kasu märgitakse valemis plussmärgiga ja kahju miinusmärgiga, ning

Adjustmentshort

=

summa, mille võrra suurendatakse või vähendatakse tuletisinstrumendi struktuuri tõttu makseviivituse korral finantsinstitutsiooni kasu võrreldes alusinstrumendi kogu kahjuga; vähendamine märgitakse valemis plussmärgiga ja suurendamine miinusmärgiga.“

| 40) | Leheküljel 105 uue artikli 325w lõike 8 esimese lõigu punktis a |
| --- | --- |

40)

Leheküljel 105 uue artikli 325w lõike 8 esimese lõigu punktis a

asendatakse

| „a) | kuidas krediidiasutused ja investeerimisühingud peavad arvutama eri liiki instrumentide ootamatult makseviivitusse sattumise summad kooskõlas käesoleva artikliga;“ |
| --- | --- |

„a)

järgmisega:

| „a) | kuidas finantsinstitutsioonid peavad määrama komponendid P&Llong, P&Lshort, Adjustmentlong ja Adjustmentshort, kui nad arvutavad eri liiki instrumentide ootamatult makseviivitusse sattumise summasid kooskõlas käesoleva artikliga;“. |
| --- | --- |

„a)

| 41) | Leheküljel 106 uue artikli 325y lõike 4 valemites |
| --- | --- |

41)

Leheküljel 106 uue artikli 325y lõike 4 valemites

asendatakse

„

  Image 45

(...)

Image 46

  “

järgmisega:

„

  Image 47

(...)

Image 48

  “.

| 42) | Leheküljel 109 uue artikli 325ad lõike 3 valemis |
| --- | --- |

42)

Leheküljel 109 uue artikli 325ad lõike 3 valemis

asendatakse

„

  Image 49

  “

järgmisega:

„

  Image 50

  “.

| 43) | Leheküljel 109 uue artikli 325ad lõike 4 valemis |
| --- | --- |

43)

Leheküljel 109 uue artikli 325ad lõike 4 valemis

asendatakse

„

  Image 51

  “

järgmisega:

„

  Image 52

  “.

| 44) | Leheküljel 112 uue artikli 325ai lõike 2 valemis |
| --- | --- |

44)

Leheküljel 112 uue artikli 325ai lõike 2 valemis

asendatakse

„

  Image 53

  “

järgmisega:

„

  Image 54

  “.

| 45) | Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõikes 1 |
| --- | --- |

45)

Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõikes 1

asendatakse

| „1. | Intressimäära üldriski klassi samas rühmas leitakse vegariski tundlikkuste vaheline korrelatsiooniparameeter rkl järgmiselt:“ |
| --- | --- |

„1.

järgmisega:

| „1. | Intressimäära üldriski klassi samas rühmas leitakse vegariski tundlikkuste vaheline korrelatsiooniparameeter ρkl järgmiselt:“. |
| --- | --- |

„1.

| 46) | Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõike 1 teises mõistes |
| --- | --- |

46)

Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõike 1 teises mõistes

asendatakse

„ on võrdne
  Image 55
  , kus α on 1 %, ning ...“

järgmisega:

„

  Image 56
  on võrdne
  Image 57
  , kus α on 1 %, ning ...“.

| 47) | Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõike 2 esimeses mõistes |
| --- | --- |

47)

Leheküljel 121 uue artikli 325ay lõike 2 esimeses mõistes

asendatakse

„

  Image 58
  = 80 % on võrdne delta rühmasisese korrelatsiooniga, mis (...)“

järgmisega:

„

  Image 59
  = on võrdne delta rühmasisese korrelatsiooniga, mis (...).“

| 48) | Leheküljel 124 uue artikli 325bb lõike 1 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

48)

Leheküljel 124 uue artikli 325bb lõike 1 sissejuhatavas osas

asendatakse

| „1. | Krediidiasutused ja investeerimisühingud arvutavad artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja iga asjaomase kuupäeva t kohta ning iga kauplemisportfelli positsioonide asjaomase portfelli kohta järgmiselt:“ |
| --- | --- |

„1.

järgmisega:

| „1. | Finantsinstitutsioonid arvutavad artikli 325ba lõike 1 punktis a osutatud eeldatava puudujäägi riskinäitaja iga asjaomase kuupäeva t kohta ning iga kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide asjaomase portfelli kohta järgmiselt:“. |
| --- | --- |

„1.

| 49) | Leheküljel 124 uue artikli 325bb lõike 1 mõistetes |
| --- | --- |

49)

Leheküljel 124 uue artikli 325bb lõike 1 mõistetes

asendatakse

„UESt = piiramata eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse järgmiselt:“

järgmisega:

„UESt = piiramata eeldatava puudujäägi näitaja, mis arvutatakse järgmiselt:

Image 60

  “.

| 50) | Leheküljel 125 uue artikli 325bb lõikes 4 |
| --- | --- |

50)

Leheküljel 125 uue artikli 325bb lõikes 4

asendatakse

| „4. | Erandina lõikest 1 võib krediidiasutus või investeerimisühing vähendada piiramata eeldatava puudujäägi näitajate UESt
  i ja osalise eeldatava puudujäägi näitajate

  , PESt
  RC,i ja PESt
  FC,i arvutamise sagedust kõikide laiade riskitegurite kategooriate i puhul iga päeva kohta arvutamise asemel iga nädala kohta arvutamisele, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:






  a) | krediidiasutus või investeerimisühing suudab pädevale asutusele tõendada, et piiramata eeldatava puudujäägi näitajate



  arvutamine ei alahinda asjaomaste kauplemisportfelli positsioonide tururiski; |
| --- | --- | --- |

„4.

a)

Image 62

| b) | krediidiasutus või investeerimisühing suudab pädeva asutuse nõudmisel suurendada UESt





  i, , PESt
  RC,i ja PESt
  FC,i arvutamise sagedust iga nädala kohta arvutamiselt iga päeva kohta arvutamisele.“ |
| --- | --- |

b)

Image 63

järgmisega:

| „4. | Erandina lõikest 1 võib finantsinstitutsioon vähendada piiramata eeldatava puudujäägi näitajate UESt
  i ja osalise eeldatava puudujäägi näitajate PESt
  RS,i, PESt
  RC,i ja PESt
  FC,i arvutamise sagedust kõikide laiade riskitegurite kategooriate i puhul iga päeva kohta arvutamise asemel iga nädala kohta arvutamisele, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:






  a) | finantsinstitutsioon suudab pädevale asutusele tõendada, et piiramata eeldatava puudujäägi näitaja UESt
  i arvutamine ei alahinda asjaomaste kauplemisportfelli positsioonide tururiski; |
| --- | --- | --- |

„4.

a)

finantsinstitutsioon suudab pädevale asutusele tõendada, et piiramata eeldatava puudujäägi näitaja UESt
  i arvutamine ei alahinda asjaomaste kauplemisportfelli positsioonide tururiski;

| b) | finantsinstitutsioon suudab pädeva asutuse nõudmisel suurendada UESt
  i, PESt
  RS,i, PESt
  RC,i ja PESt
  FC,i arvutamise sagedust iga nädala kohta arvutamiselt iga päeva kohta arvutamisele.“ |
| --- | --- |

b)

finantsinstitutsioon suudab pädeva asutuse nõudmisel suurendada UESt
  i, PESt
  RS,i, PESt
  RC,i ja PESt
  FC,i arvutamise sagedust iga nädala kohta arvutamiselt iga päeva kohta arvutamisele.“

| 51) | Leheküljel 125 uue artikli 325bc lõike 1 punkti c sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

51)

Leheküljel 125 uue artikli 325bc lõike 1 punkti c sissejuhatavas osas

asendatakse

| „c) | kauplemisportfelli positsioonide asjaomase portfelli puhul arvutab krediidiasutus või investeerimisühing osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral järgmise valemi kohaselt:




  “ |
| --- | --- |

„c)

Image 64

  “

järgmisega:

| „c) | kauplemisportfelli kuuluvate ja valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfelliväliste positsioonide asjaomase portfelli puhul arvutab finantsinstitutsioon osalise eeldatava puudujäägi näitaja aja t korral järgmise valemi kohaselt: |
| --- | --- |

„c)

Image 65

  “.

| 52) | Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõike 2 punktis d |
| --- | --- |

52)

Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõike 2 punktis d

asendatakse

| „d) | näitaja

  sisendandmeid kalibreeritakse 12kuulise stressiperioodiga, mille krediidiasutus või investeerimisühing on punkti c kohaldamisel kindlaks määranud.“ |
| --- | --- |

„d)

järgmisega:

| „d) | näitaja PESt
  RS,i sisendandmeid kalibreeritakse 12kuulise stressiperioodiga, mille finantsinstitutsioon on punkti c kohaldamisel kindlaks määranud.“ |
| --- | --- |

„d)

| 53) | Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõike 3 punktis a |
| --- | --- |

53)

Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõike 3 punktis a

asendatakse

| „a) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide (...);“ |
| --- | --- |

„a)

järgmisega:

| „a) | PESt
  RC arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide (...);“. |
| --- | --- |

„a)

| 54) | Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõikes 4 |
| --- | --- |

54)

Leheküljel 126 uue artikli 325bc lõikes 4

asendatakse

| „4. | Artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitajate

  arvutamiseks peavad krediidiasutused ja investeerimisühingud lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele täitma järgmisi nõudeid:






  a) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide stsenaariumeid kõikide portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes; |
| --- | --- | --- |

„4.

a)

Image 68

| b) | arvutamisel kasutavad krediidiasutused ja investeerimisühingud tulevaste šokkide (...)“ |
| --- | --- |

b)

Image 69

järgmisega:

| „4. | Artikli 325bb lõikes 1 osutatud osalise eeldatava puudujäägi näitajate PESt
  FC ja PESt
  FC,i arvutamiseks peavad finantsinstitutsioonid lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele täitma järgmisi nõudeid:






  a) | PESt
  FC arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide stsenaariumeid kõikide portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes; |
| --- | --- | --- |

„4.

a)

PESt
  FC arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide stsenaariumeid kõikide portfellis olevate positsioonide modelleeritavate riskitegurite suhtes;

| b) | PESt
  FC,i arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide (...)“. |
| --- | --- |

b)

PESt
  FC,i arvutamisel kasutavad finantsinstitutsioonid tulevaste šokkide (...)“.

| 55) | Leheküljel 127 uue artikli 325bd lõike 4 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

55)

Leheküljel 127 uue artikli 325bd lõike 4 sissejuhatavas osas

asendatakse

| „4. | Osalise eeldatava puudujäägi näitajate arvutamiseks kooskõlas artikli 325bc lõike 1 punktiga c arvutatakse asjaomase kauplemisportfelli positsiooni asjaomase modelleeritava riskiteguri tegelik likviidsusperiood järgmiselt:“ |
| --- | --- |

„4.

järgmisega:

| „4. | Osalise eeldatava puudujäägi näitajate arvutamiseks kooskõlas artikli 325bc lõike 1 punktiga c arvutatakse asjaomasesse kauplemisportfelli kuuluva või valuuta- või kaubariskile avatud kauplemisportfellivälise positsiooni asjaomase modelleeritava riskiteguri tegelik likviidsusperiood järgmiselt:“. |
| --- | --- |

„4.

| 56) | Leheküljel 139 artikli 1 punktis 91 |
| --- | --- |

56)

Leheküljel 139 artikli 1 punktis 91

asendatakse

| „91) | Artikli 384 lõikes 1 asendatakse

  määratlus järgmisega: ...“ |
| --- | --- |

„91)

järgmisega:

| „91) | Artikli 384 lõikes 1 asendatakse

  määratlus järgmisega: ...“. |
| --- | --- |

„91)

| 57) | Leheküljel 148 asendatud artikli 411 punktis 4 |
| --- | --- |

57)

Leheküljel 148 asendatud artikli 411 punktis 4

asendatakse

| „4) | „hoiuste vahendaja“ – füüsiline isik või ettevõtja, kes avab krediidiasutustes tasu eest kolmandatele isikutele hoiuseid, sealhulgas jaehoiuseid ja ettevõtete hoiuseid, välja arvatud finantseerimisasutuste hoiuseid;“ |
| --- | --- |

„4)

järgmisega:

| „4) | „hoiuste vahendaja“ – füüsiline isik või ettevõtja, kes avab krediidiasutustes tasu eest kolmandatele isikutele hoiuseid, sealhulgas jaehoiuseid ja ettevõtete hoiuseid, välja arvatud finantssektorisse kuuluvate klientide hoiuseid;“. |
| --- | --- |

„4)

| 58) | Leheküljel 154 uue artikli 428b lõike 1 valemis |
| --- | --- |

58)

Leheküljel 154 uue artikli 428b lõike 1 valemis

asendatakse

„

  Image 72

  “

järgmisega:

„

  Image 73

  “.

| 59) | Leheküljel 158 uue artikli 428k lõike 3 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

59)

Leheküljel 158 uue artikli 428k lõike 3 sissejuhatavas osas

asendatakse

| „3. | Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:“ |
| --- | --- |

„3.

järgmisega:

| „3. | Järgmiste kohustuste ja kapitalikirjete või instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:“. |
| --- | --- |

„3.

| 60) | Leheküljel 159 uue artikli 428l sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

60)

Leheküljel 159 uue artikli 428l sissejuhatavas osas

asendatakse

„Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:“

järgmisega:

„Järgmiste kohustuste ja kapitalikirjete või instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:“.

| 61) | Leheküljel 159 uue artikli 428l punktis d |
| --- | --- |

61)

Leheküljel 159 uue artikli 428l punktis d

asendatakse

| „d) | muud kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud ja vähem kui üks aasta ning millele ei ole viidatud artiklites 428m, 428n ja 428o.“ |
| --- | --- |

„d)

järgmisega:

| „d) | muud kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähemalt kuus kuud ja vähem kui üks aasta ning millele ei ole viidatud artiklites 428m, 428n ja 428o.“ |
| --- | --- |

„d)

| 62) | Leheküljel 169 uue artikli 428al lõike 3 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

62)

Leheküljel 169 uue artikli 428al lõike 3 sissejuhatavas osas

asendatakse

| „3. | Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:“ |
| --- | --- |

„3.

järgmisega:

| „3. | Järgmiste kohustuste ja kapitalikirjete või instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 0 %:“. |
| --- | --- |

„3.

| 63) | Leheküljel 169 uue artikli 428am sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

63)

Leheküljel 169 uue artikli 428am sissejuhatavas osas

asendatakse

„Järgmiste kohustuste suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:“

järgmisega:

„Järgmiste kohustuste ja kapitalikirjete või instrumentide suhtes kohaldatakse kättesaadava stabiilse rahastamise tegurit 50 %:“.

| 64) | Leheküljel 169 uue artikli 428am punktis b |
| --- | --- |

64)

Leheküljel 169 uue artikli 428am punktis b

asendatakse

| „b) | kohustused, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | kohustused ja kapitalikirjed või instrumendid, mille järelejäänud tähtaeg on vähem kui üks aasta ja mille on välja andnud:“. |
| --- | --- |

„b)

| 65) | Leheküljel 175 asendatud artikli 429 lõike 5 esimese lõigu punktis a |
| --- | --- |

65)

Leheküljel 175 asendatud artikli 429 lõike 5 esimese lõigu punktis a

asendatakse

| „a) | tuletisinstrumenti, mida loetakse lõike 4 punkti d kohaselt bilansiväliseks kirjeks, aga mida käsitletakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tuletisinstrumendina, käsitletakse nimetatud punkti kohaselt;“ |
| --- | --- |

„a)

järgmisega:

| „a) | lõike 4 punkti d kohast bilansivälist kirjet, mida käsitatakse kohaldatava raamatupidamistava kohaselt tuletisinstrumendina, käsitletakse nimetatud lõike punkti b kohaselt;“. |
| --- | --- |

„a)

| 66) | Leheküljel 176 uue artikli 429a lõike 1 esimese lõigu punktis d |
| --- | --- |

66)

Leheküljel 176 uue artikli 429a lõike 1 esimese lõigu punktis d

asendatakse

| „d) | kui krediidiasutus või investeerimisühing on avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonid, mis tulenevad varadest, mis on nõuded keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu seoses avaliku sektori investeeringutega ja tugilaenudega;“ |
| --- | --- |

„d)

järgmisega:

| „d) | kui finantsinstitutsioon on avaliku sektori arengukrediidiasutus, riskipositsioonid, mis tulenevad varadest, mis on nõuded keskvalitsuste, piirkondlike valitsuste, kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste vastu seoses avaliku sektori investeeringutega, ja tugilaenud;“. |
| --- | --- |

„d)

| 67) | Leheküljel 178 uue artikli 429a lõike 2 kolmandas lõigus |
| --- | --- |

67)

Leheküljel 178 uue artikli 429a lõike 2 kolmandas lõigus

asendatakse

„Esimese lõigu punktide d ja e kohaldamisel ning ilma et see piiraks liidu riigiabireegleid ja (...).“

järgmisega:

„Lõike 1 punktide d ja e kohaldamisel ning ilma et see piiraks liidu riigiabireegleid ja (...).“

| 68) | Leheküljel 179 uue artikli 429a lõike 7 valemis |
| --- | --- |

68)

Leheküljel 179 uue artikli 429a lõike 7 valemis

asendatakse

„

  Image 74

  “

järgmisega:

„

  Image 75

  “.

| 69) | Leheküljel 209 uue artikli 461a esimeses lõigus |
| --- | --- |

69)

Leheküljel 209 uue artikli 461a esimeses lõigus

asendatakse

„Artikli 430b lõikes 1 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamise eesmärgil antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, tehes tehnilisi muudatusi artiklites 325e, 325g–325j, 325p, 325q, 325ae, 325ak, 325am, 325ap–325at, 325av ja 325ax ning täpsustades (...).“

järgmisega:

„Artikli 430b lõikes 1 sätestatud aruandlusnõuete kohaldamise eesmärgil antakse komisjonile õigus võtta kooskõlas artikliga 462 vastu delegeeritud õigusakte käesoleva määruse muutmiseks, tehes tehnilisi muudatusi artiklites 325e, 325g–325j, 325p, 325q, 325ae, 325ai, 325ak, 325am, 325ap–325at, 325av ja 325ax ning täpsustades (...).“

| 70) | Leheküljel 209 asendatud artiklis 462 |
| --- | --- |

70)

Leheküljel 209 asendatud artiklis 462

asendatakse

„(...)

| 2. | Artikli 244 lõikes 6 ja artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 28. juunist 2013. |
| --- | --- |

2.

Artikli 244 lõikes 6 ja artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 28. juunist 2013.

| 3. | Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 244 lõikes 6, artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 244 lõikes 6, artikli 245 lõikes 6, artiklites 456–460 ja artiklis 461a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Euroopa Liidu Teatajas

(...)

| 6. | Artikli 244 lõike 6 ja artikli 245 lõike 6 ning artiklite 456–460 ja artikli 461a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub (...).“ |
| --- | --- |

6.

Artikli 244 lõike 6 ja artikli 245 lõike 6 ning artiklite 456–460 ja artikli 461a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub (...).“

järgmisega:

„(...)

| 2. | Artikli 244 lõikes 6 ja artikli 245 lõikes 6, artiklites 456, 457, 459, 460 ja 461a osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 28. juunist 2013. |
| --- | --- |

2.

Artikli 244 lõikes 6 ja artikli 245 lõikes 6, artiklites 456, 457, 459, 460 ja 461a osutatud volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 28. juunist 2013.

| 3. | Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 244 lõikes 6, artikli 245 lõikes 6, artiklites 456, 457, 459, 460 ja 461a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 244 lõikes 6, artikli 245 lõikes 6, artiklites 456, 457, 459, 460 ja 461a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Euroopa Liidu Teatajas

(...)

| 6. | Artikli 244 lõike 6 ja artikli 245 lõike 6 ning artiklite 456, 457, 459, 460 ja 461a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub (...).“ |
| --- | --- |

6.

Artikli 244 lõike 6 ja artikli 245 lõike 6 ning artiklite 456, 457, 459, 460 ja 461a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub (...).“

| 71) | Leheküljel 210 asendatud artikli 494 lõike 1 sissejuhatavas osas |
| --- | --- |

71)

Leheküljel 210 asendatud artikli 494 lõike 1 sissejuhatavas osas

asendatakse

| „1. | Erandina artiklist 92a peab kriisilahendussubjektina käsitatav krediidiasutus või investeerimisühing, kes on globaalne süsteemselt oluline ettevõtja või selle osa, täitma alates 27. juunist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 igal ajal järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“ |
| --- | --- |

„1.

järgmisega:

| „1. | Erandina artiklist 92a peab kriisilahendussubjektiks liigitatud finantsinstitutsioon, kes on globaalse süsteemselt olulise ettevõtja üksus, täitma alates 27. juunist 2019 kuni 31. detsembrini 2021 igal ajal järgmisi omavahendite ja kõlblike kohustuste nõudeid:“. |
| --- | --- |

„1.

| 72) | Leheküljel 211 uue artikli 494a lõike 2 punktis a |
| --- | --- |

72)

Leheküljel 211 uue artikli 494a lõike 2 punktis a

asendatakse

| „a) | artikli 63 lõikes 1 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise;“ |
| --- | --- |

„a)

artikli 63 lõikes 1 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud krediidiasutus või investeerimisühing ise;“

järgmisega:

| „a) | artiklis 63 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud finantsinstitutsioon ise;“. |
| --- | --- |

„a)

artiklis 63 sätestatud tingimused, välja arvatud nõue, et instrumendi peab olema emiteerinud finantsinstitutsioon ise;“.

| 73) | Leheküljel 211 uue artikli 494b lõikes 3 |
| --- | --- |

73)

Leheküljel 211 uue artikli 494b lõikes 3

asendatakse

| „3. | Erandina artikli 72a lõike 1 punktist a kvalifitseeruvad enne 27. juunit 2019 emiteeritud kohustused kõlblike kohustuste kirjeteks, kui need vastavad (...).““ |
| --- | --- |

„3.

järgmisega:

| „3. | Erandina artikli 72a lõike 1 punktist a kvalifitseeruvad enne 27. juunit 2019 emiteeritud kohustused kõlblike kohustuste instrumentideks, kui need vastavad (...).““ |
| --- | --- |

„3.

| 74) | Leheküljel 212 asendatud artikli 497 lõike 2 mõistetes |
| --- | --- |

74)

Leheküljel 212 asendatud artikli 497 lõike 2 mõistetes

asendatakse

„kus:

Sxj = omavahendite nõue

(...)“

järgmisega:

„kus:

Image 76
  = omavahendite nõue;

(...)“.

| 75) | Leheküljel 213 asendatud artikli 500 lõike 1 esimese lõigu punktis c |
| --- | --- |

75)

Leheküljel 213 asendatud artikli 500 lõike 1 esimese lõigu punktis c

asendatakse

| „c) | punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivitusjuhtude kumulatiivsest summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.“ |
| --- | --- |

„c)

punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivitusjuhtude kumulatiivsest summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.“

järgmisega:

| „c) | punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivituses olevate riskipositsioonide tagasimaksmata summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.“ |
| --- | --- |

„c)

punktis a osutatud kava kohaselt toimunud esimese müügi kuupäevast alates realiseeritud makseviivituses olevate riskipositsioonide kumulatiivne summa on ületanud 20 % kõikide makseviivituses olevate riskipositsioonide tagasimaksmata summast alates punktides a ja b osutatud esimese müügi kuupäevast.“

| 76) | Leheküljel 213 asendatud artikli 501 lõike 1 mõistetes |
| --- | --- |

76)

Leheküljel 213 asendatud artikli 501 lõike 1 mõistetes

asendatakse

„E* = kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb krediidiasutusele või investeerimisühingule, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid.“

järgmisega:

„E* = on üks järgmistest:

*

| a) | kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb finantsinstitutsioonile, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid; |
| --- | --- |

a)

kogusumma, mis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühm võlgneb finantsinstitutsioonile, tema tütarettevõtjatele, tema emaettevõtjatele ja nende emaettevõtjate teistele tütarettevõtjatele ning mis sisaldab kõiki makseviivituses olevaid nõudeid, kuid ei sisalda elamukinnisvara tagatisega nõudeid ega elamukinnisvara tagatisega tingimuslikke nõudeid;

| b) | kui punktis a osutatud kogusumma on null, siis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühma vastu olevate elamukinnisvara tagatisega nõuete ja elamukinnisvara tagatisega tingimuslike nõuete summa, mis on välja arvatud nimetatud punktis osutatud kogusumma arvutusest.“ |
| --- | --- |

b)

kui punktis a osutatud kogusumma on null, siis VKE või VKE omavahel seotud klientide rühma vastu olevate elamukinnisvara tagatisega nõuete ja elamukinnisvara tagatisega tingimuslike nõuete summa, mis on välja arvatud nimetatud punktis osutatud kogusumma arvutusest.“

| 77) | Leheküljel 213 uue artikli 501a pealkirjas |
| --- | --- |

77)

Leheküljel 213 uue artikli 501a pealkirjas

asendatakse

„„
  Artikkel 501a

Eluliselt vajalik avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate üksustega seotud riskipositsioonide krediidiriski omavahendite nõuete korrigeerimine
  “

järgmisega:

„„
  Artikkel 501a

Eluliselt vajalike avalike teenuste osutamise või toetamise füüsilisi struktuure või rajatisi, süsteeme ja võrke käitavate või rahastavate üksustega seotud riskipositsioonide krediidiriski omavahendite nõuete korrigeerimine
  “.

| 78) | Leheküljel 218 artikli 510 uues lõikes 8 |
| --- | --- |

78)

Leheküljel 218 artikli 510 uues lõikes 8

asendatakse

| „8. | Hiljemalt 28. juuniks 2025 suurendatakse artikli 428r lõike 1 punktis g, artikli 428s lõike 1 punktis c ja artikli 428v punktis b osutatud tehingutele kohaldatavaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid vastavalt (...)“. |
| --- | --- |

„8.

järgmisega:

| „8. | Hiljemalt 28. juuniks 2025 suurendatakse artikli 428r lõike 1 punktis g, artikli 428s lõike 1 punktis b ja artikli 428v punktis a osutatud tehingutele kohaldatavaid nõutava stabiilse rahastamise tegureid vastavalt (...)“. |
| --- | --- |

„8.

| 79) | Leheküljel 221 artikli 2 punktis 1 |
| --- | --- |

79)

Leheküljel 221 artikli 2 punktis 1

asendatakse

„(...)

| „2. | Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:





  (...)“ |
| --- | --- |

„2.

Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:

Image 77

(...)“

järgmisega:

„(...)

| „2. | Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:





  (...)“. |
| --- | --- |

„2.

Keskne vastaspool arvutab hüpoteetilise kapitali järgmiselt:

Image 78

(...)“.

---