# Eiropas Savienības L 71I/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 071I |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 2. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 071I

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 2. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2021/371 (2021. gada 2. marts), ar ko īsteno Regulu (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/372 (2021. gada 2. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2020/1999 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem | 6 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2021/371 (2021. gada 2. marts), ar ko īsteno Regulu (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

1

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/372 (2021. gada 2. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2020/1999 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

6

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 2.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | LI 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

LI 71/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2021/371

(2021. gada 2. marts),

ar ko īsteno Regulu (ES) 2020/1998 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

Ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

Ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2020/1998 (2020. gada 7. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (1) un jo īpaši tās 14. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2020. gada 7. decembrī pieņēma Regulu (ES) 2020/1998. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2020. gada 7. decembrī pieņēma Regulu (ES) 2020/1998.

| (2) | Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 18. janvārī nāca klajā ar Savienības vārdā sniegtu deklarāciju, kurā tika nosodīta Krievijas opozīcijas politiķa Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) aizturēšana pēc viņa atgriešanās Maskavā 2021. gada 17. janvārī un tika aicināts viņu nekavējoties atbrīvot. |
| --- | --- |

(2)

Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 18. janvārī nāca klajā ar Savienības vārdā sniegtu deklarāciju, kurā tika nosodīta Krievijas opozīcijas politiķa Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) aizturēšana pēc viņa atgriešanās Maskavā 2021. gada 17. janvārī un tika aicināts viņu nekavējoties atbrīvot.

| (3) | Ārlietu padome 2021. gada 22. februārī vienojās turpināt darbu pie turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem, ko piemēro, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(3)

Ārlietu padome 2021. gada 22. februārī vienojās turpināt darbu pie turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem, ko piemēro, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem.

| (4) | Šajā sakarā un ņemot vērā nepārtrauktos un nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus Krievijā, Regulas (ES) 2020/1998 I pielikumā izklāstītajā to fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, būtu jāiekļauj četras personas. |
| --- | --- |

(4)

Šajā sakarā un ņemot vērā nepārtrauktos un nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus Krievijā, Regulas (ES) 2020/1998 I pielikumā izklāstītajā to fizisko vai juridisko personu, vienību vai struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, būtu jāiekļauj četras personas.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2020/1998, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) 2020/1998,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2020/1998 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2021. gada 2. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  OV L 410 I, 7.12.2020., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2020/1998 I pielikuma daļā “A. Fiziskas personas” izklāstīto fizisko personu sarakstam pievieno šādus ierakstus:

| | Vārds, uzvārds (Krievu valodas transliterācija) | Vārds, uzvārds (Krievu valodā) | Identifikācijas informācija | Pamatojums iekļaušanai sarakstā | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “1. | Alexander (Alexandr) Petrovich KALASHNIKOV | Aлександр Петрович КАЛАШНИКОВ | Amats(i): Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) direktors
  Dzimšanas datums: 27.1.1964.
  Dzimšanas vieta: Tatarska, Novosibirskas apgabals (Tatarsk, Novosibirsk Oblast), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievija
  Dzimums: vīrietis | Alexander Kalashnikov kopš 2019. gada 8. oktobra ir Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) direktors. Minētajā postenī viņš pārrauga visas FSIN darbības. Kā FSIN direktors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām.
  Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) lietā FSIN2020. gada 28. decembrī pieprasīja, lai Navaļnija kungs, kas tobrīd (no 2020. gada septembra līdz 2021. gada janvārim) Vācijā ārstējās no saindēšanas ar neiroparalītisku “Novičok” grupas vielu, nekavējoties ierastos pie probācijas amatpersonas, pretējā gadījumā piedraudot ar cietumsodu par krāpšanu piespriestā nosacītā soda izciešanas pārkāpumu dēļ. Šo par krāpšanu piespriesto sodu Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gadā ir atzinusi par patvaļīgu un netaisnīgu. 2021. gada 17. janvārī, izpildot Alexander Kalashnikov norādījumus, FSIN amatpersonas aizturēja Alekseju Navaļniju pēc viņa ierašanās Maskavas lidostā. Alekseja Navaļnija aresta pamatā ir Himki pilsētas tiesas nolēmums, kas savukārt tika izdots pēc FSIN pieprasījuma. Jau 2020. gada decembrī FSIN bija pieprasījis, lai tiesa Aleksejam Navaļnijam nosacītā soda vietā piespriestu cietumsodu. 2021. gada 17. februārī Eiropas Cilvēktiesību tiesa pieprasīja Krievijas Federācijas valdībai Alekseju Navaļniju atbrīvot. | 2021. gada 2. marts |
| 2. | Alexander (Alexandr) Ivanovich
  BASTRYKIN | Алексaндр Ивaнович БАСТРЫКИН | Amats(i): Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs
  Dzimšanas datums: 27.8.1953.
  Dzimšanas vieta: Pleskava (Pskov), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievija
  Dzimums: vīrietis | Alexander Bastrykin kopš 2011. gada janvāra ir Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas (“komiteja”) priekšsēdētājs (un priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs 2010. gada oktobrī –decembrī). Minētajā postenī viņš pārrauga visas Komitejas darbības. Oficiāli komitejas vadītājs ir Krievijas prezidents. Kā komitejas priekšsēdētājs Alexander Bastrykin ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām.

  Alexander Bastrykin ir atbildīgs par plašām un sistemātiskām pret Krievijas opozīciju vērstām represīvām kampaņām, ar kurām mērķtiecīgi vēršas pret opozīcijas dalībniekiem un īsteno pret tiem vērstas izmeklēšanas. Komiteja 2020. gada 29. decembrī sāka izmeklēšanu pret opozīcijas līderi Alekseju Navaļniju (Alexei Navalny), apsūdzot viņu liela mēroga krāpšanā. Aleksejs Navaļnijs un citi 2000. gados publicēja rakstus par Alexander Bastrykin nekustamo īpašumu uzņēmumu “LAW Bohemia” Čehijā. | 2021. gada 2. marts |
| 3. | Igor Viktorovich KRASNOV | Игорь Викторович КРАСНОВ | Amats(i): Krievijas Federācijas Ģenerālprokurors
  Dzimšanas datums: 24.12.1975.
  Dzimšanas vieta: Arhangeļska (Arkhangelsk), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievija
  Dzimums: vīrietis | Igor Krasnov kopš 2020. gada 22. janvāra ir Krievijas Federācijas Ģenerālprokurors, pirms tam viņš bija Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētāja vietnieks. Federācijas Ģenerālprokurora amatā viņš uzrauga Krievijas Federācijas prokuratūras, speciālās prokuratūras un Militāro prokuratūru. Kā ģenerālprokurors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par demonstrantu patvaļīgiem arestiem un plašu un sistemātisku mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības un uzskatu un vārda brīvības apspiešanu.
  Pirms 2021. gada 23. janvāra protestiem Ģenerālprokuratūra brīdināja, ka to dalībnieki tiktu saukti pie atbildības. Turklāt Ģenerālprokuratūra pieprasīja, lai Federālais komunikācijas, informācijas tehnoloģiju un masu komunikācijas uzraudzības dienests (Roskomnadzor) ierobežo piekļuvi opozīcijas vietnēm un sociālo tīklu lietotāju kontiem, kuros bija informācija par plānoto Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) atbalstītāju pulcēšanos. 2021. gada 29. janvārī Ģenerālprokuratūra atkārtoti pieprasīja, lai Roskomnadzor ierobežo piekļuvi opozīcijas vietnēm un sociālo tīklu kontiem, šoreiz tas tika darīts, pirms Alekseja Navaļnija atbalstītāju protestiem 2021. gada 30. un 31. janvārī. Tika izsūtīti brīdinājumi interneta uzņēmumiem (Facebook, TikTok, Twitter, Google, Mail.ru Group). Ģenerālprokuratūra arī paziņoja, ka pret demonstrāciju dalībniekiem tiktu ierosinātas kriminālvajāšanas.
  Ģenerālprokuratūra atbalstīja Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) prasību Aleksejam Navaļnijam piespriesto nosacīto sodu lietā par iespējamo krāpšanu pārveidot par cietumsodu. Neraugoties uz to, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gadā viņa notiesāšanu minētajā lietā ir atzinusi par patvaļīgu un netaisnīgu, 2021. gada 17. janvārī Aleksejs Navaļnijs pēc ierašanās Maskavas lidostā tika arestēts. | 2021. gada 2. marts |
| 4. | Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV | Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ | Amats(i): Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku federālā dienesta (Rosgvardia) direktors
  Dzimšanas datums: 27.1.1954.
  Dzimšanas vieta: Sasova (Sasovo), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievija
  Dzimums: vīrietis | Viktor Zolotov kopš 2016. gada 5. aprīļa ir Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku federālā dienesta (Rosgvardia) direktors un tādējādi Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku virspavēlnieks un Rosgvardia sastāvā ietilpstošās Speciālās nozīmes mobilās vienības (OMON) komandieris. Minētajā postenī viņš pārrauga visas Rosgvardia un OMON spēku darbības. Kā Rosgvardia direktors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām un par sistemātiskiem un plašiem mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības pārkāpumiem, jo īpaši, vardarbīgi apspiežot protestus un demonstrācijas.

  Rosgvardia tika izmantota 2021. gada 23. janvāra Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) atbalstītāju demonstrāciju apspiešanā, un tika ziņots, ka daudzi OMON kaujinieki un Nacionālās gvardes karavīri pret demonstrantiem pielietoja brutālu spēku un vardarbību. Drošības spēku agresīvā rīcība tika mērķtiecīgi vērsta pret daudziem žurnālistiem, tostarp pret “Meduza” korespondenti Kristinu Safrānovu (Kristina Safranova), kurai iesita OMON kaujinieks, un pret “Novaja Gazeta” žurnālisti Jeļizavetu Kirpanovu (Yelizaveta Kirpanova), kas saņēma sitienu pa galvu ar steku, kā rezultātā sākās asiņošana. Drošības spēki patvaļīgi aizturēja vairāk nekā 300 nepilngadīgu personu. | 2021. gada 2. marts” |

Vārds, uzvārds (Krievu valodas transliterācija)

Vārds, uzvārds (Krievu valodā)

Identifikācijas informācija

Pamatojums iekļaušanai sarakstā

Sarakstā iekļaušanas datums

“1.

Alexander (Alexandr) Petrovich KALASHNIKOV

Aлександр Петрович КАЛАШНИКОВ

Amats(i): Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) direktors

Dzimšanas datums: 27.1.1964.

Dzimšanas vieta: Tatarska, Novosibirskas apgabals (Tatarsk, Novosibirsk Oblast), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievija

Dzimums: vīrietis

Alexander Kalashnikov kopš 2019. gada 8. oktobra ir Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) direktors. Minētajā postenī viņš pārrauga visas FSIN darbības. Kā FSIN direktors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām.

Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) lietā FSIN2020. gada 28. decembrī pieprasīja, lai Navaļnija kungs, kas tobrīd (no 2020. gada septembra līdz 2021. gada janvārim) Vācijā ārstējās no saindēšanas ar neiroparalītisku “Novičok” grupas vielu, nekavējoties ierastos pie probācijas amatpersonas, pretējā gadījumā piedraudot ar cietumsodu par krāpšanu piespriestā nosacītā soda izciešanas pārkāpumu dēļ. Šo par krāpšanu piespriesto sodu Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gadā ir atzinusi par patvaļīgu un netaisnīgu. 2021. gada 17. janvārī, izpildot Alexander Kalashnikov norādījumus, FSIN amatpersonas aizturēja Alekseju Navaļniju pēc viņa ierašanās Maskavas lidostā. Alekseja Navaļnija aresta pamatā ir Himki pilsētas tiesas nolēmums, kas savukārt tika izdots pēc FSIN pieprasījuma. Jau 2020. gada decembrī FSIN bija pieprasījis, lai tiesa Aleksejam Navaļnijam nosacītā soda vietā piespriestu cietumsodu. 2021. gada 17. februārī Eiropas Cilvēktiesību tiesa pieprasīja Krievijas Federācijas valdībai Alekseju Navaļniju atbrīvot.

2021. gada 2. marts

2.

Alexander (Alexandr) Ivanovich
  BASTRYKIN

Алексaндр Ивaнович БАСТРЫКИН

Amats(i): Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs

Dzimšanas datums: 27.8.1953.

Dzimšanas vieta: Pleskava (Pskov), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievija

Dzimums: vīrietis

Alexander Bastrykin kopš 2011. gada janvāra ir Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas (“komiteja”) priekšsēdētājs (un priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs 2010. gada oktobrī –decembrī). Minētajā postenī viņš pārrauga visas Komitejas darbības. Oficiāli komitejas vadītājs ir Krievijas prezidents. Kā komitejas priekšsēdētājs Alexander Bastrykin ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām.

Alexander Bastrykin ir atbildīgs par plašām un sistemātiskām pret Krievijas opozīciju vērstām represīvām kampaņām, ar kurām mērķtiecīgi vēršas pret opozīcijas dalībniekiem un īsteno pret tiem vērstas izmeklēšanas. Komiteja 2020. gada 29. decembrī sāka izmeklēšanu pret opozīcijas līderi Alekseju Navaļniju (Alexei Navalny), apsūdzot viņu liela mēroga krāpšanā. Aleksejs Navaļnijs un citi 2000. gados publicēja rakstus par Alexander Bastrykin nekustamo īpašumu uzņēmumu “LAW Bohemia” Čehijā.

2021. gada 2. marts

3.

Igor Viktorovich KRASNOV

Игорь Викторович КРАСНОВ

Amats(i): Krievijas Federācijas Ģenerālprokurors

Dzimšanas datums: 24.12.1975.

Dzimšanas vieta: Arhangeļska (Arkhangelsk), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievija

Dzimums: vīrietis

Igor Krasnov kopš 2020. gada 22. janvāra ir Krievijas Federācijas Ģenerālprokurors, pirms tam viņš bija Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētāja vietnieks. Federācijas Ģenerālprokurora amatā viņš uzrauga Krievijas Federācijas prokuratūras, speciālās prokuratūras un Militāro prokuratūru. Kā ģenerālprokurors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par demonstrantu patvaļīgiem arestiem un plašu un sistemātisku mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības un uzskatu un vārda brīvības apspiešanu.

Pirms 2021. gada 23. janvāra protestiem Ģenerālprokuratūra brīdināja, ka to dalībnieki tiktu saukti pie atbildības. Turklāt Ģenerālprokuratūra pieprasīja, lai Federālais komunikācijas, informācijas tehnoloģiju un masu komunikācijas uzraudzības dienests (Roskomnadzor) ierobežo piekļuvi opozīcijas vietnēm un sociālo tīklu lietotāju kontiem, kuros bija informācija par plānoto Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) atbalstītāju pulcēšanos. 2021. gada 29. janvārī Ģenerālprokuratūra atkārtoti pieprasīja, lai Roskomnadzor ierobežo piekļuvi opozīcijas vietnēm un sociālo tīklu kontiem, šoreiz tas tika darīts, pirms Alekseja Navaļnija atbalstītāju protestiem 2021. gada 30. un 31. janvārī. Tika izsūtīti brīdinājumi interneta uzņēmumiem (Facebook, TikTok, Twitter, Google, Mail.ru Group). Ģenerālprokuratūra arī paziņoja, ka pret demonstrāciju dalībniekiem tiktu ierosinātas kriminālvajāšanas.

Ģenerālprokuratūra atbalstīja Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) prasību Aleksejam Navaļnijam piespriesto nosacīto sodu lietā par iespējamo krāpšanu pārveidot par cietumsodu. Neraugoties uz to, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gadā viņa notiesāšanu minētajā lietā ir atzinusi par patvaļīgu un netaisnīgu, 2021. gada 17. janvārī Aleksejs Navaļnijs pēc ierašanās Maskavas lidostā tika arestēts.

2021. gada 2. marts

4.

Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV

Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ

Amats(i): Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku federālā dienesta (Rosgvardia) direktors

Dzimšanas datums: 27.1.1954.

Dzimšanas vieta: Sasova (Sasovo), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievija

Dzimums: vīrietis

Viktor Zolotov kopš 2016. gada 5. aprīļa ir Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku federālā dienesta (Rosgvardia) direktors un tādējādi Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku virspavēlnieks un Rosgvardia sastāvā ietilpstošās Speciālās nozīmes mobilās vienības (OMON) komandieris. Minētajā postenī viņš pārrauga visas Rosgvardia un OMON spēku darbības. Kā Rosgvardia direktors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām un par sistemātiskiem un plašiem mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības pārkāpumiem, jo īpaši, vardarbīgi apspiežot protestus un demonstrācijas.

Rosgvardia tika izmantota 2021. gada 23. janvāra Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) atbalstītāju demonstrāciju apspiešanā, un tika ziņots, ka daudzi OMON kaujinieki un Nacionālās gvardes karavīri pret demonstrantiem pielietoja brutālu spēku un vardarbību. Drošības spēku agresīvā rīcība tika mērķtiecīgi vērsta pret daudziem žurnālistiem, tostarp pret “Meduza” korespondenti Kristinu Safrānovu (Kristina Safranova), kurai iesita OMON kaujinieks, un pret “Novaja Gazeta” žurnālisti Jeļizavetu Kirpanovu (Yelizaveta Kirpanova), kas saņēma sitienu pa galvu ar steku, kā rezultātā sākās asiņošana. Drošības spēki patvaļīgi aizturēja vairāk nekā 300 nepilngadīgu personu.

2021. gada 2. marts”

---

LĒMUMI

| 2.3.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | LI 71/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

LI 71/6

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2021/372

(2021. gada 2. marts),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2020/1999 par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

Ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2020/1999 (2020. gada 7. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem (1) un jo īpaši tā 5. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2020. gada 7. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/1999. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2020. gada 7. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2020/1999.

| (2) | Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 18. janvārī nāca klajā ar Savienības vārdā sniegtu deklarāciju, kurā tika nosodīta Krievijas opozīcijas politiķa Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) aizturēšana pēc viņa atgriešanās Maskavā 2021. gada 17. janvārī un tika aicināts viņu nekavējoties atbrīvot. |
| --- | --- |

(2)

Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos 2021. gada 18. janvārī nāca klajā ar Savienības vārdā sniegtu deklarāciju, kurā tika nosodīta Krievijas opozīcijas politiķa Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) aizturēšana pēc viņa atgriešanās Maskavā 2021. gada 17. janvārī un tika aicināts viņu nekavējoties atbrīvot.

| (3) | Ārlietu padome 2021. gada 22. februārī vienojās turpināt darbu pie turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem, ko piemēro, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(3)

Ārlietu padome 2021. gada 22. februārī vienojās turpināt darbu pie turpmākiem ierobežojošiem pasākumiem, ko piemēro, reaģējot uz nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem.

| (4) | Šajā sakarā un ņemot vērā nepārtrauktos un nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus Krievijā, Lēmuma (KĀDP) 2020/1999 pielikumā izklāstītajā to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, būtu jāiekļauj četras personas. |
| --- | --- |

(4)

Šajā sakarā un ņemot vērā nepārtrauktos un nopietnos cilvēktiesību pārkāpumus Krievijā, Lēmuma (KĀDP) 2020/1999 pielikumā izklāstītajā to fizisko un juridisko personu, vienību un struktūru sarakstā, kurām piemēro ierobežojošus pasākumus, būtu jāiekļauj četras personas.

| (5) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2020/1999, |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2020/1999,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma (KĀDP) 2020/1999 pielikumu groza, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2021. gada 2. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  OV L 410 I, 7.12.2020., 13. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Lēmuma (KĀDP) 2020/1999 pielikuma daļā “A. Fiziskas personas” izklāstīto fizisko personu sarakstam pievieno šādus ierakstus:

| | Vārds, uzvārds (Krievu valodas transliterācija) | Vārds, uzvārds (Krievu valodā) | Identifikācijas informācija | Pamatojums iekļaušanai sarakstā | Sarakstā iekļaušanas datums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “1. | Alexander (Alexandr) Petrovich KALASHNIKOV | Aлександр Петрович КАЛАШНИКОВ | Amats(i): Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) direktors
  Dzimšanas datums: 27.1.1964.
  Dzimšanas vieta: Tatarska, Novosibirskas apgabals (Tatarsk, Novosibirsk Oblast), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievija
  Dzimums: vīrietis | Alexander Kalashnikov kopš 2019. gada 8. oktobra ir Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) direktors. Minētajā postenī viņš pārrauga visas FSIN darbības. Kā FSIN direktors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām.
  Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) lietā FSIN2020. gada 28. decembrī pieprasīja, lai Navaļnija kungs, kas tobrīd (no 2020. gada septembra līdz 2021. gada janvārim) Vācijā ārstējās no saindēšanas ar neiroparalītisku “Novičok” grupas vielu, nekavējoties ierastos pie probācijas amatpersonas, pretējā gadījumā piedraudot ar cietumsodu par krāpšanu piespriestā nosacītā soda izciešanas pārkāpumu dēļ. Šo par krāpšanu piespriesto sodu Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gadā ir atzinusi par patvaļīgu un netaisnīgu. 2021. gada 17. janvārī, izpildot Alexander Kalashnikov norādījumus, FSIN amatpersonas aizturēja Alekseju Navaļniju pēc viņa ierašanās Maskavas lidostā. Alekseja Navaļnija aresta pamatā ir Himki pilsētas tiesas nolēmums, kas savukārt tika izdots pēc FSIN pieprasījuma. Jau 2020. gada decembrī FSIN bija pieprasījis, lai tiesa Aleksejam Navaļnijam nosacītā soda vietā piespriestu cietumsodu. 2021. gada 17. februārī Eiropas Cilvēktiesību tiesa pieprasīja Krievijas Federācijas valdībai Alekseju Navaļniju atbrīvot. | 2021. gada 2. marts |
| 2. | Alexander (Alexandr) Ivanovich
  BASTRYKIN | Алексaндр Ивaнович БАСТРЫКИН | Amats(i): Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs
  Dzimšanas datums: 27.8.1953.
  Dzimšanas vieta: Pleskava (Pskov), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievija
  Dzimums: vīrietis | Alexander Bastrykin kopš 2011. gada janvāra ir Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas (“komiteja”) priekšsēdētājs (un priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs 2010. gada oktobrī –decembrī). Minētajā postenī viņš pārrauga visas Komitejas darbības. Oficiāli komitejas vadītājs ir Krievijas prezidents. Kā komitejas priekšsēdētājs Alexander Bastrykin ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām.

  Alexander Bastrykin ir atbildīgs par plašām un sistemātiskām pret Krievijas opozīciju vērstām represīvām kampaņām, ar kurām mērķtiecīgi vēršas pret opozīcijas dalībniekiem un īsteno pret tiem vērstas izmeklēšanas. Komiteja 2020. gada 29. decembrī sāka izmeklēšanu pret opozīcijas līderi Alekseju Navaļniju (Alexei Navalny), apsūdzot viņu liela mēroga krāpšanā. Aleksejs Navaļnijs un citi 2000. gados publicēja rakstus par Alexander Bastrykin nekustamo īpašumu uzņēmumu “LAW Bohemia” Čehijā. | 2021. gada 2. marts |
| 3. | Igor Viktorovich KRASNOV | Игорь Викторович КРАСНОВ | Amats(i): Krievijas Federācijas Ģenerālprokurors
  Dzimšanas datums: 24.12.1975.
  Dzimšanas vieta: Arhangeļska (Arkhangelsk), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievija
  Dzimums: vīrietis | Igor Krasnov kopš 2020. gada 22. janvāra ir Krievijas Federācijas Ģenerālprokurors, pirms tam viņš bija Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētāja vietnieks. Federācijas Ģenerālprokurora amatā viņš uzrauga Krievijas Federācijas prokuratūras, speciālās prokuratūras un Militāro prokuratūru. Kā ģenerālprokurors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par demonstrantu patvaļīgiem arestiem un plašu un sistemātisku mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības un uzskatu un vārda brīvības apspiešanu.
  Pirms 2021. gada 23. janvāra protestiem Ģenerālprokuratūra brīdināja, ka to dalībnieki tiktu saukti pie atbildības. Turklāt Ģenerālprokuratūra pieprasīja, lai Federālais komunikācijas, informācijas tehnoloģiju un masu komunikācijas uzraudzības dienests (Roskomnadzor) ierobežo piekļuvi opozīcijas vietnēm un sociālo tīklu lietotāju kontiem, kuros bija informācija par plānoto Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) atbalstītāju pulcēšanos. 2021. gada 29. janvārī Ģenerālprokuratūra atkārtoti pieprasīja, lai Roskomnadzor ierobežo piekļuvi opozīcijas vietnēm un sociālo tīklu kontiem, šoreiz tas tika darīts, pirms Alekseja Navaļnija atbalstītāju protestiem 2021. gada 30. un 31. janvārī. Tika izsūtīti brīdinājumi interneta uzņēmumiem (Facebook, TikTok, Twitter, Google, Mail.ru Group). Ģenerālprokuratūra arī paziņoja, ka pret demonstrāciju dalībniekiem tiktu ierosinātas kriminālvajāšanas.
  Ģenerālprokuratūra atbalstīja Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) prasību Aleksejam Navaļnijam piespriesto nosacīto sodu lietā par iespējamo krāpšanu pārveidot par cietumsodu. Neraugoties uz to, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gadā viņa notiesāšanu minētajā lietā ir atzinusi par patvaļīgu un netaisnīgu, 2021. gada 17. janvārī Aleksejs Navaļnijs pēc ierašanās Maskavas lidostā tika arestēts. | 2021. gada 2. marts |
| 4. | Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV | Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ | Amats(i): Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku federālā dienesta (Rosgvardia) direktors
  Dzimšanas datums: 27.1.1954.
  Dzimšanas vieta: Sasova (Sasovo), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)
  Valstspiederība: Krievija
  Dzimums: vīrietis | Viktor Zolotov kopš 2016. gada 5. aprīļa ir Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku federālā dienesta (Rosgvardia) direktors un tādējādi Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku virspavēlnieks un Rosgvardia sastāvā ietilpstošās Speciālās nozīmes mobilās vienības (OMON) komandieris. Minētajā postenī viņš pārrauga visas Rosgvardia un OMON spēku darbības. Kā Rosgvardia direktors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām un par sistemātiskiem un plašiem mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības pārkāpumiem, jo īpaši, vardarbīgi apspiežot protestus un demonstrācijas.

  Rosgvardia tika izmantota 2021. gada 23. janvāra Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) atbalstītāju demonstrāciju apspiešanā, un tika ziņots, ka daudzi OMON kaujinieki un Nacionālās gvardes karavīri pret demonstrantiem pielietoja brutālu spēku un vardarbību. Drošības spēku agresīvā rīcība tika mērķtiecīgi vērsta pret daudziem žurnālistiem, tostarp pret “Meduza” korespondenti Kristinu Safrānovu (Kristina Safranova), kurai iesita OMON kaujinieks, un pret “Novaja Gazeta” žurnālisti Jeļizavetu Kirpanovu (Yelizaveta Kirpanova), kas saņēma sitienu pa galvu ar steku, kā rezultātā sākās asiņošana. Drošības spēki patvaļīgi aizturēja vairāk nekā 300 nepilngadīgu personu. | 2021. gada 2. marts” |

Vārds, uzvārds (Krievu valodas transliterācija)

Vārds, uzvārds (Krievu valodā)

Identifikācijas informācija

Pamatojums iekļaušanai sarakstā

Sarakstā iekļaušanas datums

“1.

Alexander (Alexandr) Petrovich KALASHNIKOV

Aлександр Петрович КАЛАШНИКОВ

Amats(i): Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) direktors

Dzimšanas datums: 27.1.1964.

Dzimšanas vieta: Tatarska, Novosibirskas apgabals (Tatarsk, Novosibirsk Oblast), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievija

Dzimums: vīrietis

Alexander Kalashnikov kopš 2019. gada 8. oktobra ir Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) direktors. Minētajā postenī viņš pārrauga visas FSIN darbības. Kā FSIN direktors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām.

Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) lietā FSIN2020. gada 28. decembrī pieprasīja, lai Navaļnija kungs, kas tobrīd (no 2020. gada septembra līdz 2021. gada janvārim) Vācijā ārstējās no saindēšanas ar neiroparalītisku “Novičok” grupas vielu, nekavējoties ierastos pie probācijas amatpersonas, pretējā gadījumā piedraudot ar cietumsodu par krāpšanu piespriestā nosacītā soda izciešanas pārkāpumu dēļ. Šo par krāpšanu piespriesto sodu Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gadā ir atzinusi par patvaļīgu un netaisnīgu. 2021. gada 17. janvārī, izpildot Alexander Kalashnikov norādījumus, FSIN amatpersonas aizturēja Alekseju Navaļniju pēc viņa ierašanās Maskavas lidostā. Alekseja Navaļnija aresta pamatā ir Himki pilsētas tiesas nolēmums, kas savukārt tika izdots pēc FSIN pieprasījuma. Jau 2020. gada decembrī FSIN bija pieprasījis, lai tiesa Aleksejam Navaļnijam nosacītā soda vietā piespriestu cietumsodu. 2021. gada 17. februārī Eiropas Cilvēktiesību tiesa pieprasīja Krievijas Federācijas valdībai Alekseju Navaļniju atbrīvot.

2021. gada 2. marts

2.

Alexander (Alexandr) Ivanovich
  BASTRYKIN

Алексaндр Ивaнович БАСТРЫКИН

Amats(i): Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs

Dzimšanas datums: 27.8.1953.

Dzimšanas vieta: Pleskava (Pskov), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievija

Dzimums: vīrietis

Alexander Bastrykin kopš 2011. gada janvāra ir Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas (“komiteja”) priekšsēdētājs (un priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs 2010. gada oktobrī –decembrī). Minētajā postenī viņš pārrauga visas Komitejas darbības. Oficiāli komitejas vadītājs ir Krievijas prezidents. Kā komitejas priekšsēdētājs Alexander Bastrykin ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām.

Alexander Bastrykin ir atbildīgs par plašām un sistemātiskām pret Krievijas opozīciju vērstām represīvām kampaņām, ar kurām mērķtiecīgi vēršas pret opozīcijas dalībniekiem un īsteno pret tiem vērstas izmeklēšanas. Komiteja 2020. gada 29. decembrī sāka izmeklēšanu pret opozīcijas līderi Alekseju Navaļniju (Alexei Navalny), apsūdzot viņu liela mēroga krāpšanā. Aleksejs Navaļnijs un citi 2000. gados publicēja rakstus par Alexander Bastrykin nekustamo īpašumu uzņēmumu “LAW Bohemia” Čehijā.

2021. gada 2. marts

3.

Igor Viktorovich KRASNOV

Игорь Викторович КРАСНОВ

Amats(i): Krievijas Federācijas Ģenerālprokurors

Dzimšanas datums: 24.12.1975.

Dzimšanas vieta: Arhangeļska (Arkhangelsk), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievija

Dzimums: vīrietis

Igor Krasnov kopš 2020. gada 22. janvāra ir Krievijas Federācijas Ģenerālprokurors, pirms tam viņš bija Krievijas Federācijas Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētāja vietnieks. Federācijas Ģenerālprokurora amatā viņš uzrauga Krievijas Federācijas prokuratūras, speciālās prokuratūras un Militāro prokuratūru. Kā ģenerālprokurors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par demonstrantu patvaļīgiem arestiem un plašu un sistemātisku mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības un uzskatu un vārda brīvības apspiešanu.

Pirms 2021. gada 23. janvāra protestiem Ģenerālprokuratūra brīdināja, ka to dalībnieki tiktu saukti pie atbildības. Turklāt Ģenerālprokuratūra pieprasīja, lai Federālais komunikācijas, informācijas tehnoloģiju un masu komunikācijas uzraudzības dienests (Roskomnadzor) ierobežo piekļuvi opozīcijas vietnēm un sociālo tīklu lietotāju kontiem, kuros bija informācija par plānoto Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) atbalstītāju pulcēšanos. 2021. gada 29. janvārī Ģenerālprokuratūra atkārtoti pieprasīja, lai Roskomnadzor ierobežo piekļuvi opozīcijas vietnēm un sociālo tīklu kontiem, šoreiz tas tika darīts, pirms Alekseja Navaļnija atbalstītāju protestiem 2021. gada 30. un 31. janvārī. Tika izsūtīti brīdinājumi interneta uzņēmumiem (Facebook, TikTok, Twitter, Google, Mail.ru Group). Ģenerālprokuratūra arī paziņoja, ka pret demonstrāciju dalībniekiem tiktu ierosinātas kriminālvajāšanas.

Ģenerālprokuratūra atbalstīja Krievijas Federālā sodu izpildes dienesta (FSIN) prasību Aleksejam Navaļnijam piespriesto nosacīto sodu lietā par iespējamo krāpšanu pārveidot par cietumsodu. Neraugoties uz to, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa 2018. gadā viņa notiesāšanu minētajā lietā ir atzinusi par patvaļīgu un netaisnīgu, 2021. gada 17. janvārī Aleksejs Navaļnijs pēc ierašanās Maskavas lidostā tika arestēts.

2021. gada 2. marts

4.

Viktor Vasilievich (Vasilyevich) ZOLOTOV

Виктор Васильевич ЗОЛОТОВ

Amats(i): Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku federālā dienesta (Rosgvardia) direktors

Dzimšanas datums: 27.1.1954.

Dzimšanas vieta: Sasova (Sasovo), Krievijas PFSR (tagad Krievijas Federācija)

Valstspiederība: Krievija

Dzimums: vīrietis

Viktor Zolotov kopš 2016. gada 5. aprīļa ir Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku federālā dienesta (Rosgvardia) direktors un tādējādi Krievijas Federācijas Nacionālās gvardes spēku virspavēlnieks un Rosgvardia sastāvā ietilpstošās Speciālās nozīmes mobilās vienības (OMON) komandieris. Minētajā postenī viņš pārrauga visas Rosgvardia un OMON spēku darbības. Kā Rosgvardia direktors viņš ir atbildīgs par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Krievijā, tostarp par patvaļīgiem arestiem un aizturēšanām un par sistemātiskiem un plašiem mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvības pārkāpumiem, jo īpaši, vardarbīgi apspiežot protestus un demonstrācijas.

Rosgvardia tika izmantota 2021. gada 23. janvāra Alekseja Navaļnija (Alexei Navalny) atbalstītāju demonstrāciju apspiešanā, un tika ziņots, ka daudzi OMON kaujinieki un Nacionālās gvardes karavīri pret demonstrantiem pielietoja brutālu spēku un vardarbību. Drošības spēku agresīvā rīcība tika mērķtiecīgi vērsta pret daudziem žurnālistiem, tostarp pret “Meduza” korespondenti Kristinu Safrānovu (Kristina Safranova), kurai iesita OMON kaujinieks, un pret “Novaja Gazeta” žurnālisti Jeļizavetu Kirpanovu (Yelizaveta Kirpanova), kas saņēma sitienu pa galvu ar steku, kā rezultātā sākās asiņošana. Drošības spēki patvaļīgi aizturēja vairāk nekā 300 nepilngadīgu personu.

2021. gada 2. marts”

---