# Europeiska unionens L 24/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 24 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången26 januari 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 24

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången26 januari 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/56 av den 20 januari 2021 om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som är tillämpliga i det område som omfattas av den interamerikanska konventionen för tropisk tonfisk och om ändring av rådets förordning (EG) nr 520/2007 | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/56 av den 20 januari 2021 om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som är tillämpliga i det område som omfattas av den interamerikanska konventionen för tropisk tonfisk och om ändring av rådets förordning (EG) nr 520/2007

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2021/57 av den 25 januari 2021 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller bly i hagelammunition som används i eller kring våtmarker (
  1
  ) | 19 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2021/57 av den 25 januari 2021 om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller bly i hagelammunition som används i eller kring våtmarker (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 26.1.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 24/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/56

av den 20 januari 2021

om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som är tillämpliga i det område som omfattas av den interamerikanska konventionen för tropisk tonfisk och om ändring av rådets förordning (EG) nr 520/2007

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (1) | Målet för den gemensamma fiskeripolitiken, som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3), är att säkerställa att levande marina biologiska resurser nyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. |
| --- | --- |

(1)

Målet för den gemensamma fiskeripolitiken, som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (3), är att säkerställa att levande marina biologiska resurser nyttjas på ett hållbart sätt i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende.

| (2) | Genom rådets beslut 98/392/EG (4) godkände unionen avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (5), som innehåller principer och regler för bevarandet och förvaltningen av havets levande resurser. Inom ramen för sina vidare internationella åtaganden deltar unionen i de ansträngningar som görs i internationella vatten för att bevara fiskbestånden. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets beslut 98/392/EG (4) godkände unionen avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (5), som innehåller principer och regler för bevarandet och förvaltningen av havets levande resurser. Inom ramen för sina vidare internationella åtaganden deltar unionen i de ansträngningar som görs i internationella vatten för att bevara fiskbestånden.

| (3) | Genom rådets beslut 2006/539/EG (6) godkände unionen konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (konventionen). |
| --- | --- |

(3)

Genom rådets beslut 2006/539/EG (6) godkände unionen konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (konventionen).

| (4) | Den interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) har befogenhet att anta beslut (resolutioner) för att säkerställa långsiktigt bevarande och hållbart nyttjande av fiskeresurserna i konventionsområdet. Resolutionerna är bindande för de avtalsslutande parterna. Resolutionerna riktar sig främst till de avtalsslutande parterna i konventionen, men innehåller också vissa skyldigheter för privata operatörer (t.ex. fartygens befälhavare). Resolutionerna träder i kraft 45 dagar efter det att de antas och för unionens del måste de införlivas med unionslagstiftningen så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(4)

Den interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk (IATTC) har befogenhet att anta beslut (resolutioner) för att säkerställa långsiktigt bevarande och hållbart nyttjande av fiskeresurserna i konventionsområdet. Resolutionerna är bindande för de avtalsslutande parterna. Resolutionerna riktar sig främst till de avtalsslutande parterna i konventionen, men innehåller också vissa skyldigheter för privata operatörer (t.ex. fartygens befälhavare). Resolutionerna träder i kraft 45 dagar efter det att de antas och för unionens del måste de införlivas med unionslagstiftningen så snart som möjligt.

| (5) | Genom rådets beslut 2005/938/EG (7) godkände unionen avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (avtalet) genom vilket det internationella programmet för bevarande av delfiner (IDCP) fastställs. |
| --- | --- |

(5)

Genom rådets beslut 2005/938/EG (7) godkände unionen avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (avtalet) genom vilket det internationella programmet för bevarande av delfiner (IDCP) fastställs.

| (6) | Enligt artikel XIV i avtalet har IATTC en viktig roll när det gäller att samordna genomförandet av avtalet och genomföra de åtgärder som kommer att antas inom ramen för IATTC. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel XIV i avtalet har IATTC en viktig roll när det gäller att samordna genomförandet av avtalet och genomföra de åtgärder som kommer att antas inom ramen för IATTC.

| (7) | Inom IDCP är partsmötet ansvarigt för antagandet av åtgärder som syftar till att gradvis minska antalet oavsiktligt dödade delfiner i samband med snörpvadsfiske efter tonfisk inom avtalsområdet till nivåer som närmar sig noll, genom fastställandet av årliga begränsningar. Sådana åtgärder blir bindande för unionen. |
| --- | --- |

(7)

Inom IDCP är partsmötet ansvarigt för antagandet av åtgärder som syftar till att gradvis minska antalet oavsiktligt dödade delfiner i samband med snörpvadsfiske efter tonfisk inom avtalsområdet till nivåer som närmar sig noll, genom fastställandet av årliga begränsningar. Sådana åtgärder blir bindande för unionen.

| (8) | Det senaste genomförandet av resolutionerna skedde genom rådets förordning (EG) nr 520/2007 (8). |
| --- | --- |

(8)

Det senaste genomförandet av resolutionerna skedde genom rådets förordning (EG) nr 520/2007 (8).

| (9) | Med beaktande av att resolutioner sannolikt kommer att ändras vid IATTC:s årsmöten, och i syfte att snabbt kunna införliva dem med unionsrätten, främja lika förutsättningar och ytterligare stödja en långsiktigt hållbar förvaltning av bestånden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på följande aspekter: de tekniska specifikationerna för hajlinor, stängningsperioder, tidsplaner för rapportering om anordningar som samlar fisk (FAD-anordningar), bestämmelser rörande utformning och användning av FAD-anordningar, tidsfrister för datainsamling, områden och riskbegränsande åtgärder för att skydda havsfåglar, vetenskaplig observatörstäckning, information rörande det regionala fartygsregistret, hänvisning till tabellen för tillhandahållande av loggboksdata och lossningsregister, statistikdokumentet för storögd tonfisk, rapporteringsfrister och riktlinjerna för dödligheten för havssköldpaddor. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (9). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(9)

Med beaktande av att resolutioner sannolikt kommer att ändras vid IATTC:s årsmöten, och i syfte att snabbt kunna införliva dem med unionsrätten, främja lika förutsättningar och ytterligare stödja en långsiktigt hållbar förvaltning av bestånden, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på följande aspekter: de tekniska specifikationerna för hajlinor, stängningsperioder, tidsplaner för rapportering om anordningar som samlar fisk (FAD-anordningar), bestämmelser rörande utformning och användning av FAD-anordningar, tidsfrister för datainsamling, områden och riskbegränsande åtgärder för att skydda havsfåglar, vetenskaplig observatörstäckning, information rörande det regionala fartygsregistret, hänvisning till tabellen för tillhandahållande av loggboksdata och lossningsregister, statistikdokumentet för storögd tonfisk, rapporteringsfrister och riktlinjerna för dödligheten för havssköldpaddor. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (9). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (10) | Den delegering av befogenheter som föreskrivs i denna förordning bör inte påverka införlivandet av framtida resolutioner i unionsrätten genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

(10)

Den delegering av befogenheter som föreskrivs i denna förordning bör inte påverka införlivandet av framtida resolutioner i unionsrätten genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| (11) | Eftersom bestämmelserna i denna förordning införlivar alla IATTC-åtgärder bör artiklarna 3.3 och 4.3 och avdelning IV i förordning (EG) nr 520/2007 utgå. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom bestämmelserna i denna förordning införlivar alla IATTC-åtgärder bör artiklarna 3.3 och 4.3 och avdelning IV i förordning (EG) nr 520/2007 utgå.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

Allmänna bestämmelser

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder avseende fiske i det område som omfattas av konventionen och med avseende på bestånd av tonfisk och tonfiskliknande arter, andra arter av fisk som fångas av fartyg som fiskar efter tonfisk och tonfiskliknande arter och arter som tillhör samma ekosystem som påverkas av fisket efter, eller är närbesläktade med eller beroende av, de fiskbestånd som omfattas av konventionen.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Denna förordning är tillämplig på fiskefartyg som används eller är avsedda att användas för att fiska i det område som omfattas av konventionen.

2.   Om inte annat anges i denna förordning ska den tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av andra förordningar inom fiskesektorn, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2403 (10) och rådets förordningar (EG) nr 1005/2008 (11), (EG) nr 1224/2009 (12) och (EG) nr 1185/2003 (13).

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

| 1. | konventionen: konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica. |
| --- | --- |

1.

konventionen: konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommissionen för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica.

konventionen

| 2. | konventionsområdet: det geografiska område på vilket konventionen är tillämplig enligt beskrivningen i artikel III i konventionen. |
| --- | --- |

2.

konventionsområdet: det geografiska område på vilket konventionen är tillämplig enligt beskrivningen i artikel III i konventionen.

konventionsområdet

| 3. | IATTC-arter: bestånd av tonfisk och tonfiskliknande arter samt andra fiskarter som fångas av fartyg som fiskar efter tonfisk och tonfiskliknande arter i konventionsområdet. |
| --- | --- |

3.

IATTC-arter: bestånd av tonfisk och tonfiskliknande arter samt andra fiskarter som fångas av fartyg som fiskar efter tonfisk och tonfiskliknande arter i konventionsområdet.

IATTC-arter

| 4. | unionsfiskefartyg: varje fartyg som för en medlemsstats flagg och som används eller som är avsett att användas för kommersiellt nyttjande av fiskeresurser, inklusive stödfartyg, fiskberedningsfartyg, fartyg som deltar i omlastning samt transportfartyg som är utrustade för transport av fiskeriprodukter, med undantag av containerfartyg. |
| --- | --- |

4.

unionsfiskefartyg: varje fartyg som för en medlemsstats flagg och som används eller som är avsett att användas för kommersiellt nyttjande av fiskeresurser, inklusive stödfartyg, fiskberedningsfartyg, fartyg som deltar i omlastning samt transportfartyg som är utrustade för transport av fiskeriprodukter, med undantag av containerfartyg.

unionsfiskefartyg

| 5. | avtalsslutande part: de avtalsslutande parterna i konventionen. |
| --- | --- |

5.

avtalsslutande part: de avtalsslutande parterna i konventionen.

avtalsslutande part

| 6. | snörpvad: instängningsredskap vars botten dras ihop med en snörpvajer som löper genom en rad ringar längs nederkanten (underteln) och som gör att nätet dras ihop och stängs. |
| --- | --- |

6.

snörpvad: instängningsredskap vars botten dras ihop med en snörpvajer som löper genom en rad ringar längs nederkanten (underteln) och som gör att nätet dras ihop och stängs.

snörpvad

| 7. | tropiska tonfiskar: storögd tonfisk, gulfenad tonfisk och bonit. |
| --- | --- |

7.

tropiska tonfiskar: storögd tonfisk, gulfenad tonfisk och bonit.

tropiska tonfiskar

| 8. | mätbojar: flytande anordningar, antingen drivande eller förankrade, som sätts ut av statliga eller erkända vetenskapliga organisationer eller enheter för att elektroniskt samla in miljödata, dvs. inte till stöd för fiske, och som har anmälts till IATTC:s sekretariat. |
| --- | --- |

8.

mätbojar: flytande anordningar, antingen drivande eller förankrade, som sätts ut av statliga eller erkända vetenskapliga organisationer eller enheter för att elektroniskt samla in miljödata, dvs. inte till stöd för fiske, och som har anmälts till IATTC:s sekretariat.

mätbojar

| 9. | anordning som samlar fisk eller FAD-anordning: förankrade, drivande, flytande eller nedsänkta föremål som sätts ut eller spåras av fartyg, även med hjälp av radiosystem eller satellitbojar, i syfte att samla tonfiskar som är målarter för fiskeinsatser med snörpvad. |
| --- | --- |

9.

anordning som samlar fisk eller FAD-anordning: förankrade, drivande, flytande eller nedsänkta föremål som sätts ut eller spåras av fartyg, även med hjälp av radiosystem eller satellitbojar, i syfte att samla tonfiskar som är målarter för fiskeinsatser med snörpvad.

anordning som samlar fisk

FAD-anordning

| 10. | interaktion: sådan interaktion med mätbojar som omfattar men inte är begränsad till att lägga ut fiskeredskap runt bojen, binda upp eller göra fast fartyget, fiskeredskap eller någon del av fartyget vid en mätboj, eller att göra loss bojens förankringslina. |
| --- | --- |

10.

interaktion: sådan interaktion med mätbojar som omfattar men inte är begränsad till att lägga ut fiskeredskap runt bojen, binda upp eller göra fast fartyget, fiskeredskap eller någon del av fartyget vid en mätboj, eller att göra loss bojens förankringslina.

interaktion

| 11. | operatör: en fysisk eller juridisk person som driver eller innehar ett företag som bedriver verksamhet som har samband med produktion, beredning, saluföring, distribution av eller detaljhandel med fiskeri- och vattenbruksprodukter i något skede. |
| --- | --- |

11.

operatör: en fysisk eller juridisk person som driver eller innehar ett företag som bedriver verksamhet som har samband med produktion, beredning, saluföring, distribution av eller detaljhandel med fiskeri- och vattenbruksprodukter i något skede.

operatör

| 12. | rådgivande vetenskapliga kommittén: den kommitté som inrättas genom artikel XI i konventionen. |
| --- | --- |

12.

rådgivande vetenskapliga kommittén: den kommitté som inrättas genom artikel XI i konventionen.

rådgivande vetenskapliga kommittén

| 13. | omlastning: överföring av alla eller en del av de fiskeriprodukter som finns ombord på ett fartyg till ett annat fartyg, |
| --- | --- |

13.

omlastning: överföring av alla eller en del av de fiskeriprodukter som finns ombord på ett fartyg till ett annat fartyg,

omlastning

| 14. | regionalt fartygsregister: IATTC:s fartygsregister. |
| --- | --- |

14.

regionalt fartygsregister: IATTC:s fartygsregister.

regionalt fartygsregister

| 15. | resolution: bindande åtgärder som antas av IATTC enligt artikel VII i konventionen. |
| --- | --- |

15.

resolution: bindande åtgärder som antas av IATTC enligt artikel VII i konventionen.

resolution

| 16. | IATTC:s blankett för omlastningsdeklaration: det dokument som ingår i bilaga 2 till resolution C-12-07. |
| --- | --- |

16.

IATTC:s blankett för omlastningsdeklaration: det dokument som ingår i bilaga 2 till resolution C-12-07.

IATTC:s blankett för omlastningsdeklaration

| 17. | observatör: en person som är auktoriserad och har certifierats av en medlemsstat eller en avtalsslutande part för att observera, övervaka och samla in information ombord på fiskefartyg. |
| --- | --- |

17.

observatör: en person som är auktoriserad och har certifierats av en medlemsstat eller en avtalsslutande part för att observera, övervaka och samla in information ombord på fiskefartyg.

observatör

| 18. | långrev: fiskeredskap bestående av en lång lina försedd med flera kortare linor (tafsar) som i sin tur är försedda med många krokar; linans längd och avståndet mellan krokarna varierar beroende på målarten. |
| --- | --- |

18.

långrev: fiskeredskap bestående av en lång lina försedd med flera kortare linor (tafsar) som i sin tur är försedda med många krokar; linans längd och avståndet mellan krokarna varierar beroende på målarten.

långrev

| 19. | hajlinor: individuella linor som är fästade vid flytlinan eller direkt vid flötena, och som används för att fånga haj, enligt beskrivningen i figur 1 i resolution C-16-05. |
| --- | --- |

19.

hajlinor: individuella linor som är fästade vid flytlinan eller direkt vid flötena, och som används för att fånga haj, enligt beskrivningen i figur 1 i resolution C-16-05.

hajlinor

| 20. | stor cirkelkrok: krok vars spets böjts vinkelrätt bakåt mot skaftet så att den fått en i stort sett rund eller oval form, och där spetsen är förskjuten i sidled högst 10 grader. |
| --- | --- |

20.

stor cirkelkrok: krok vars spets böjts vinkelrätt bakåt mot skaftet så att den fått en i stort sett rund eller oval form, och där spetsen är förskjuten i sidled högst 10 grader.

stor cirkelkrok

| 21. | avtalet: avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (AIDCP). |
| --- | --- |

21.

avtalet: avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (AIDCP).

avtalet

| 22. | förseglade förvaringsutrymmen: varje utrymme ombord på fartyget som är avsett för frysning, bevarande eller lagring av fisk och som har blockerats i syfte att förhindra att det används för dessa ändamål. |
| --- | --- |

22.

förseglade förvaringsutrymmen: varje utrymme ombord på fartyget som är avsett för frysning, bevarande eller lagring av fisk och som har blockerats i syfte att förhindra att det används för dessa ändamål.

förseglade förvaringsutrymmen

| 23. | WCPFC: fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet som inrättats genom konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (14). |
| --- | --- |

23.

WCPFC: fiskerikommissionen för västra och mellersta Stilla havet som inrättats genom konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (14).

WCPFC

14

| 24. | överlappande område: det område där de geografiska områden som omfattas av IATTC:s och WCPFC:s respektive behörighet överlappar varandra. Detta område är det område i Stilla havet som avgränsas av följande linjer: 50°S från skärningspunkten med 150°W fram till skärningspunkten med 130°W, och 4°S från skärningspunkten med 150°W fram till skärningspunkten med 130°W. |
| --- | --- |

24.

överlappande område: det område där de geografiska områden som omfattas av IATTC:s och WCPFC:s respektive behörighet överlappar varandra. Detta område är det område i Stilla havet som avgränsas av följande linjer: 50°S från skärningspunkten med 150°W fram till skärningspunkten med 130°W, och 4°S från skärningspunkten med 150°W fram till skärningspunkten med 130°W.

överlappande område

KAPITEL II

Bevarande- och förvaltningsåtgärder

Artikel 4

Stängningsperioder för snörpvadsfartyg med avseende på tropiska tonfiskar

1.   För att genomföra stängningen av fisket för snörpvadsfartyg ska varje medlemsstat göra följande:

| a) | Senast den 15 juni varje år informera kommissionen om vilken av de två stängningsperioderna, dvs. 29 juli–8 oktober eller 9 november–19 januari, som ska vara tillämplig för deras fartyg. Kommissionen ska underrätta IATTC:s sekretariat om den tillämpliga stängningsperioden senast den 15 juli varje år. |
| --- | --- |

a)

Senast den 15 juni varje år informera kommissionen om vilken av de två stängningsperioderna, dvs. 29 juli–8 oktober eller 9 november–19 januari, som ska vara tillämplig för deras fartyg. Kommissionen ska underrätta IATTC:s sekretariat om den tillämpliga stängningsperioden senast den 15 juli varje år.

| b) | Informera alla berörda parter inom tonfisknäringen om stängningen. |
| --- | --- |

b)

Informera alla berörda parter inom tonfisknäringen om stängningen.

| c) | Senast den 15 juni varje år informera kommissionen om att dessa åtgärder har vidtagits. |
| --- | --- |

c)

Senast den 15 juni varje år informera kommissionen om att dessa åtgärder har vidtagits.

| d) | Säkerställa att inget snörpvadsfartyg som för dess flagg fiskar i konventionsområdet under den tid som stängningen varar. |
| --- | --- |

d)

Säkerställa att inget snörpvadsfartyg som för dess flagg fiskar i konventionsområdet under den tid som stängningen varar.

2.   När ett unionsfiskefartyg inte kan gå ut till havs utanför den tillämpliga stängningsperiod som avses i punkt 1 a på grund av en force majeure-situation till följd av ett mekaniskt eller strukturellt avbrott, en brand eller explosion under en fiskeinsats och som under en period av 75 på varandra följande dagar hindrar fartygets funktion, får medlemsstaten skicka en begäran om undantag för den gällande stängningsperioden till kommissionen, tillsammans med de underlag som krävs för att bevisa att fartyget på grund av force majeure-situationen inte gick ut till havs. Undantagsbegäran ska skickas till kommissionen senast två veckor efter det att orsaken till force majeure-situationen inte längre föreligger. Kommissionen ska bedöma och i tillämpliga fall vidarebefordra begäran till IATTC:s sekretariat för bedömning senast en månad efter det att orsaken till force majeure-situationen inte längre föreligger.

3.   När kommissionen underrättar medlemsstaten om IATTC:s godkännande av begäran enligt punkt 2 ska något av följande gälla:

| a) | Om fartyget inte har iakttagit någon stängningsperiod under det år då orsaken till force majeure-situationen inträffade ska det, i stället för hela stängningsperioden enligt punkt 1 a, iaktta en förkortad stängningsperiod på 40 dagar i följd under en av de två stängningsperioderna det året, och kommissionen ska omedelbart anmäla den valda stängningsperioden till IATTC:s sekretariat. |
| --- | --- |

a)

Om fartyget inte har iakttagit någon stängningsperiod under det år då orsaken till force majeure-situationen inträffade ska det, i stället för hela stängningsperioden enligt punkt 1 a, iaktta en förkortad stängningsperiod på 40 dagar i följd under en av de två stängningsperioderna det året, och kommissionen ska omedelbart anmäla den valda stängningsperioden till IATTC:s sekretariat.

| b) | Om fartyget redan har iakttagit en stängningsperiod under det år då den händelse som orsakade force majeure-situationen inträffade, ska det iaktta en förkortad stängningsperiod på 40 dagar i följd under året därpå, under en av de två stängningsperioderna det året, som ska anmälas till kommissionen senast den 15 juli det året. |
| --- | --- |

b)

Om fartyget redan har iakttagit en stängningsperiod under det år då den händelse som orsakade force majeure-situationen inträffade, ska det iaktta en förkortad stängningsperiod på 40 dagar i följd under året därpå, under en av de två stängningsperioderna det året, som ska anmälas till kommissionen senast den 15 juli det året.

4.   Ett fartyg som omfattas av undantaget i punkt 3 ska ha en behörig observatör ombord.

5.   Utöver den stängning som avses i punkt 1 ska fisket efter tropiska tonfiskar i det område som avgränsas av 96° och 110°W och av 4°N och 3°S vara stängt under perioden 9 oktober–8 november varje år.

Artikel 5

Förbud mot fiske vid mätbojar

1.   Befälhavare på fartyg ska säkerställa att deras fartyg inte interagerar med mätbojar i konventionsområdet.

2.   Det ska vara förbjudet att sätta ut fiskeredskap inom en radie på en nautisk mil från en förankrad mätboj i konventionsområdet.

3.   Det ska vara förbjudet att ta ombord en mätboj, såvida inte en medlemsstat, en avtalsslutande part eller ägaren, som ansvarar för den aktuella bojen, specifikt ger sin tillåtelse till eller begär detta.

4.   Om ett fiskeredskap snärjs in i mätbojen ska det insnärjda redskapet avlägsnas med så liten skada på mätbojen som möjligt.

5.   Vetenskapliga forskningsprogram som formellt anmälts till IATTC får låta unionsfiskefartyg gå inom en radie på en nautisk mil från mätbojen, förutsatt att de fartygen inte interagerar med mätbojen eller sätter ut fiskeredskap, i enlighet med vad som anges i punkterna 1 och 2.

Artikel 6

Anordningar som samlar fisk (FAD-anordningar)

1.   FAD-anordningar får endast aktiveras ombord på unionssnörpvadsfartyg.

2.   En FAD-anordning ska betraktas som aktiv när den används till havs, börjar ange sin position och spåras av fartyget, dess ägare eller dess operatör.

3.   Unionsfiskefartyg ska rapportera daglig information om alla aktiva FAD-anordningar till kommissionen med minst 60 och högst 90 dagars intervall mellan varje rapport. Kommissionen ska omedelbart vidarebefordra dessa uppgifter till IATTC:s sekretariat.

4.   Operatörer av unionsfiskefartyg ska dokumentera och rapportera varje interaktion med FAD-anordningar till medlemsstaterna. För varje interaktion ska de registrera följande information:

| a) | FAD-anordningens position. |
| --- | --- |

a)

FAD-anordningens position.

| b) | Datum och klockslag för utplacering av FAD-anordningen. |
| --- | --- |

b)

Datum och klockslag för utplacering av FAD-anordningen.

| c) | IATTC:s FAD-identifiering (dvs. FAD-märke eller sjömärkets identifiering (Beacon ID), typ av flytkropp, eller annan information som gör det möjligt att identifiera ägaren). |
| --- | --- |

c)

IATTC:s FAD-identifiering (dvs. FAD-märke eller sjömärkets identifiering (Beacon ID), typ av flytkropp, eller annan information som gör det möjligt att identifiera ägaren).

| d) | Typ av FAD-anordning (t.ex. förankrad FAD, drivande naturlig FAD, drivande artificiell FAD). |
| --- | --- |

d)

Typ av FAD-anordning (t.ex. förankrad FAD, drivande naturlig FAD, drivande artificiell FAD).

| e) | FAD-anordningens konstruktionsegenskaper (mått och material för den flytande delen och för den hängande undervattensstrukturen). |
| --- | --- |

e)

FAD-anordningens konstruktionsegenskaper (mått och material för den flytande delen och för den hängande undervattensstrukturen).

| f) | Typ av verksamhet (utsättning, utplacering, upptagning, hämtning, förlust av redskap eller FAD-anordning, ingrepp i elektronisk utrustning etc.). |
| --- | --- |

f)

Typ av verksamhet (utsättning, utplacering, upptagning, hämtning, förlust av redskap eller FAD-anordning, ingrepp i elektronisk utrustning etc.).

| g) | Om verksamheten är en utsättning, resultatet av utsättningen uttryckt i fångst och bifångst. |
| --- | --- |

g)

Om verksamheten är en utsättning, resultatet av utsättningen uttryckt i fångst och bifångst.

| h) | Egenskaperna hos flytkroppar och positionsbestämningsutrustning som eventuellt är fästade vid FAD-anordningen (positionsbestämningssystem, med eller utan ekolod etc.). |
| --- | --- |

h)

Egenskaperna hos flytkroppar och positionsbestämningsutrustning som eventuellt är fästade vid FAD-anordningen (positionsbestämningssystem, med eller utan ekolod etc.).

5.   Data som insamlas för det föregående kalenderåret ska lämnas av medlemsstaterna till kommissionen senast 75 dagar före varje ordinarie möte i rådgivande vetenskapliga kommittén. Kommissionen ska vidarebefordra denna information till IATTC:s sekretariat senast 60 dagar före rådgivande vetenskapliga kommitténs möte.

6.   Identifiering och utformning och utplacering av FAD-anordningar som görs av unionsfiskefartygen ska vara förenlig med bilagorna I och II i resolution C-19-01.

Artikel 7

Omlastning i hamn

All omlastning av IATTC-arter i konventionsområdet av IATTC-arter ska ske i hamn.

KAPITEL III

Skydd av marina arter

Avsnitt 1

Hajar och rockor

Artikel 8

Årfenhaj

1.   Det ska vara förbjudet att ombord behålla, omlasta, landa, lagra, sälja eller till försäljning bjuda ut delar eller hela kroppar av årfenhaj (Carcharhinus longimanus).

2.   Årfenhajar ska i den mån det är praktiskt möjligt omedelbart släppas oskadda, när de halas in till fartygssidan.

3.   Medlemsstaterna ska, bland annat genom observatörsprogrammen, dokumentera antalet utkast och frisläppanden av årfenhajar, med uppgift om status (döda eller levande), inklusive sådana som släppts fria enligt punkt 2.

Artikel 9

Vingrockor

1.   Det ska vara förbjudet att ombord behålla, omlasta, landa, lagra, sälja eller till försäljning bjuda ut delar eller hela kroppar av vingrockor (dvs. rockor av släktena Manta och Mobula) som fångats i konventionsområdet.

2.   Om vingrockor fångas oavsiktligt och fryses ned som ett led i snörpvadsfartygets fiskeinsats, ska fartyget överlämna vingrockorna i helt tillstånd till de behöriga myndigheterna vid landningsplatsen. Vingrockor som överlämnas på detta sätt får inte säljas eller användas för byteshandel, men får doneras för inhemsk livsmedelskonsumtion.

3.   Vingrockor som fångas oavsiktligt ska omedelbart släppas i oskadat tillstånd, i den mån det är praktiskt möjligt, och så snart de upptäcks i nät, på krok eller på däck. Frisläppandet ska ske på ett sätt som skadar de fångade vingrockorna så lite som möjligt utan att säkerheten för någon person äventyras, i enlighet med de riktlinjer som anges i bilaga 1 till IATTC:s resolution C-15-04.

4.   Medlemsstaterna ska, bland annat genom observatörsprogrammen, dokumentera antalet utkast och frisläppanden av vingrockor, med uppgift om status (döda eller levande), inklusive sådana som överlämnats enligt punkt 2.

Artikel 10

Silkeshaj

1.   Det ska vara förbjudet att ombord behålla, omlasta, landa, lagra, sälja eller till försäljning utbjuda delar eller hela kroppar av silkeshaj (Carcharhinus falciformis) som fångats av snörpvadsfartyget i konventionsområdet.

2.   Om silkeshajar ändå fångas, oavsiktligt, och fryses ned som ett led i snörpvadsfartygets fiskeinsatser, och om statliga myndigheter är närvarande vid landningsplatsen, ska silkeshajarna överlämnas till dessa, i helt tillstånd. Om inga statliga myndigheter är tillgängliga, får de hela silkeshajar som överlämnas inte säljas eller användas för byteshandel, men får doneras för inhemsk livsmedelskonsumtion. Silkeshajar som överlämnas på detta sätt ska rapporteras till IATTC:s sekretariat.

3.   Långrevsfartyg som fångar hajar oavsiktligt ska begränsa sin bifångst av silkeshajar till högst 20 % av den totala fångsten per fiskeresa, uttryckt i vikt.

4.   Unionsfiskefartyg får inte fiska i yngelområden för silkeshaj som har identifierats av IATTC.

Artikel 11

Valhajar

1.   Unionsfiskefartyg får inte sätta ut en snörpvad mot ett tonfiskstim som följer en levande valhaj (Rhincodon typus) om djuret har siktats innan utsättningen påbörjas.

2.   Om valhajen oavsiktligt har omringats av snörpvaden ska fartygets befälhavare

| a) | säkerställa att alla rimliga åtgärder vidtas för att frisläppa den på ett säkert sätt, och |
| --- | --- |

a)

säkerställa att alla rimliga åtgärder vidtas för att frisläppa den på ett säkert sätt, och

| b) | rapportera händelsen till medlemsstaten, med uppgift om antalet berörda individer, hur och varför omringningen skedde, var den skedde, vilka åtgärder som vidtogs för att frisläppa djuret eller djuren på ett säkert sätt och med en bedömning av djurets eller djurens livsstatus vid frisläppandet (inklusive om någon/några frisläpptes levande men dog därefter). |
| --- | --- |

b)

rapportera händelsen till medlemsstaten, med uppgift om antalet berörda individer, hur och varför omringningen skedde, var den skedde, vilka åtgärder som vidtogs för att frisläppa djuret eller djuren på ett säkert sätt och med en bedömning av djurets eller djurens livsstatus vid frisläppandet (inklusive om någon/några frisläpptes levande men dog därefter).

3.   Valhajar får inte bogseras ut ur en snörpvad.

Artikel 12

Säkert frisläppande av hajar från snörpvadsfartyg

1.   Unionsfiskefartyg ska snabbt släppa de hajar (levande eller döda) som de inte behåller som fångst; hajarna ska i den mån det är möjligt, släppas oskadda så snart de upptäcks i nätet eller på däck, utan att säkerheten äventyras för någon person.

2.   Om en haj är levande när den fångas av snörpvadsfartyget och inte behålls ombord, ska den släppas enligt något av följande förfaranden eller på lika effektivt sätt:

| a) | Hajar ska släppas ur nätet genom att de släpps direkt ur kassen i havet. |
| --- | --- |

a)

Hajar ska släppas ur nätet genom att de släpps direkt ur kassen i havet.

| b) | Hajar som inte kan släppas innan de landas på däck utan att säkerheten för personer äventyras ska släppas tillbaka i havet så snart som möjligt, antingen med hjälp av en ramp som förbinder däcket med en öppning i fartygets sida, eller genom utrymningsluckor. |
| --- | --- |

b)

Hajar som inte kan släppas innan de landas på däck utan att säkerheten för personer äventyras ska släppas tillbaka i havet så snart som möjligt, antingen med hjälp av en ramp som förbinder däcket med en öppning i fartygets sida, eller genom utrymningsluckor.

| c) | Om inga ramper eller utrymningsluckor finns tillgängliga ska hajarna sänkas ned med en lyftsele eller ett lastnät med hjälp av en kran eller liknande utrustning, i förekommande fall. |
| --- | --- |

c)

Om inga ramper eller utrymningsluckor finns tillgängliga ska hajarna sänkas ned med en lyftsele eller ett lastnät med hjälp av en kran eller liknande utrustning, i förekommande fall.

Användning av båtshakar, krokar eller liknande redskap ska vara förbjudet vid hantering av hajar. Hajar får inte lyftas i huvud, stjärt, gälöppningar eller spruthål, eller med vajrar som lindas kring eller förs in i kroppen, och inga hål får göras i hajkroppen (t.ex. för att föra en vajer genom kroppen i syfte att lyfta hajen).

Artikel 13

Förbud för långrevsfartyg att använda hajlinor

Unionsfiskefartyg som bedriver långrevsfiske får inte använda hajlinor.

Artikel 14

Datainsamling om hajarter

1.   Befälhavare på unionsfiskefartyg ska samla och lämna in data för silkeshajar och hammarhajar till medlemsstaterna, som ska sända dessa data till kommissionen senast den 31 mars varje år. Kommissionen ska vidarebefordra dessa data till IATTC:s sekretariat.

2.   Observatörer ombord på unionsfiskefartyg ska registrera antal och status (döda eller levande) vad gäller silkeshajar och hammarhajar som fångats och släppts.

Avsnitt 2

Andra arter

Artikel 15

Havsfåglar

1.   Långrevsfartyg som använder hydrauliska, mekaniska eller elektriska system och som fiskar efter arter som omfattas av konventionen i området norr om 23°N och söder om 30°S, samt det område som avgränsas av kustlinjen vid 2°N, väster om 2°N–95°W, söder om 15°S–95°W, öster om 15°S–85°W, och söder om 30°S, ska tillämpa minst två av de riskbegränsande åtgärder som ingår i tabellen i bilagan till denna förordning, varav minst en från kolumn A. Fartyg får inte använda samma åtgärd från kolumn A och kolumn B.

2.   Trots vad som sägs i punkt 1 får utsättning längs fartygssidan innanför fågelavvisande hängen i kombination med förtyngda tafsar endast tillämpas i området norr om 23°N till dess att forskningen fastställer nyttan med denna åtgärd i vatten söder om 30°S. Utsättning längs fartygssidan innanför fågelavvisande hängen i kombination med förtyngda tafsar från kolumn A ska räknas som två riskbegränsande åtgärder.

3.   Om torilina väljs från både kolumn A och kolumn B motsvarar detta samtidig användning av två (dvs. parvis) torilinor.

Artikel 16

Havssköldpaddor

1.   Unionsfiskefartyg ska omedelbart, på ett sätt som orsakar så liten skada som det är praktiskt möjligt, släppa alla havssköldpaddor, utan att säkerheten äventyras för någon person. Minst en medlem av unionsfiskefartygets besättning ska vara utbildad i teknik för hantering och frisläppande av havssköldpaddor i syfte att öka överlevnaden efter frisläppande.

2.   Medlemsstaterna ska fortsätta att delta i och främja forskning i syfte att ta fram metoder för att ytterligare minska bifångst av havssköldpaddor i alla redskapstyper som används i östra Stilla havet.

3.   Befälhavaren på ett snörpvadsfartyg ska

| a) | i den mån det är praktiskt möjligt undvika instängning av havssköldpaddor och ombord medföra och när så är lämpligt använda säker utrustning för frisläppande av havssköldpaddor och, i den händelse att en havssköldpadda upptäcks i snörpvaden, vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa att den släpps på ett säkert sätt, |
| --- | --- |

a)

i den mån det är praktiskt möjligt undvika instängning av havssköldpaddor och ombord medföra och när så är lämpligt använda säker utrustning för frisläppande av havssköldpaddor och, i den händelse att en havssköldpadda upptäcks i snörpvaden, vidta alla rimliga åtgärder för att säkerställa att den släpps på ett säkert sätt,

| b) | vidta nödvändiga åtgärder för att övervaka FAD-anordningar med avseende på insnärjning av havssköldpaddor, och säkerställa frisläppande av alla havssköldpaddor som snärjts in i FAD-anordningar, |
| --- | --- |

b)

vidta nödvändiga åtgärder för att övervaka FAD-anordningar med avseende på insnärjning av havssköldpaddor, och säkerställa frisläppande av alla havssköldpaddor som snärjts in i FAD-anordningar,

| c) | registrera alla observerade interaktioner som inbegriper havssköldpaddor under fiskeinsatser med snörpvadar och rapportera sådan information till de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

c)

registrera alla observerade interaktioner som inbegriper havssköldpaddor under fiskeinsatser med snörpvadar och rapportera sådan information till de nationella myndigheterna.

4.   Befälhavare på långrevsfartyg ska

| a) | ombord medföra, och när interaktioner med havssköldpaddor inträffar, använda nödvändig utrustning (redskap för avkrokning och linkapning och håvar) för omedelbart frisläppande av havssköldpaddor som fångats oavsiktligt, |
| --- | --- |

a)

ombord medföra, och när interaktioner med havssköldpaddor inträffar, använda nödvändig utrustning (redskap för avkrokning och linkapning och håvar) för omedelbart frisläppande av havssköldpaddor som fångats oavsiktligt,

| b) | när flertalet av krokarna fiskar på djup som är mindre än 100 meter använda en av följande två riskbegränsande åtgärder: användning av stora cirkelkrokar eller användning endast av fisk som bete, |
| --- | --- |

b)

när flertalet av krokarna fiskar på djup som är mindre än 100 meter använda en av följande två riskbegränsande åtgärder: användning av stora cirkelkrokar eller användning endast av fisk som bete,

| c) | rapportering av alla interaktioner till de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

c)

rapportering av alla interaktioner till de nationella myndigheterna.

5.   Medlemsstaterna ska stödja forskning och utveckling av modifierade FAD-utformningar för att minska insnärjning av havssköldpaddor samt vidta åtgärder för att uppmuntra användningen av FAD-utformningar som konstaterats effektivt minska insnärjning.

Artikel 17

Skydd av delfiner

Endast unionsfiskefartyg som bedriver fiske enligt villkoren i avtalet och som tilldelats en gräns för delfindödlighet (DML) ska tillåtas ringa in stim eller grupper av delfiner vid snörpvadsfiske efter gulfenad tonfisk i konventionsområdet.

KAPITEL IV

Vetenskapliga observatörer

Artikel 18

Vetenskapliga observatörer på långrevsfartyg

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att långrevsfartyg som för deras flagg medför en vetenskaplig observatör ombord för att täcka minst 5 % av den fiskeansträngning som görs av deras fartyg som har en total längd på mer än 20 meter.

2.   Vetenskapliga observatörer ska registrera fångster av målarter, artsammansättning och all annan tillgänglig biologisk information samt alla interaktioner med icke-målarter såsom havssköldpaddor, havsfåglar och hajar.

3.   Vetenskapliga observatörer ombord på unionsfiskefartyg ska lämna in en rapport till medlemsstatens myndigheter om dessa observationer, senast 15 dagar efter varje avslutad fiskeresa. Denna rapport ska sändas till kommissionen i enlighet med artikel 25.5.

Artikel 19

Vetenskapliga observatörers säkerhet till sjöss

1.   Denna artikel ska inte påverka observatörers skyldigheter och fartygets befälhavares ansvar enligt bilaga II till avtalet.

2.   Fartygets befälhavare ska

| a) | vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att observatörer kan utföra sina uppgifter på ett kompetent och säkert sätt, |
| --- | --- |

a)

vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att observatörer kan utföra sina uppgifter på ett kompetent och säkert sätt,

| b) | sträva efter att säkerställa att observatörer byter fartyg mellan sina uppdrag, |
| --- | --- |

b)

sträva efter att säkerställa att observatörer byter fartyg mellan sina uppdrag,

| c) | säkerställa att det fartyg på vilket observatören är placerad tillhandahåller lämplig kost och logi för observatören under observatörens utplacering, och om möjligt på samma nivå som för befälspersoner, |
| --- | --- |

c)

säkerställa att det fartyg på vilket observatören är placerad tillhandahåller lämplig kost och logi för observatören under observatörens utplacering, och om möjligt på samma nivå som för befälspersoner,

| d) | säkerställa att allt nödvändigt samarbete med observatörer sker så att de kan utföra sina uppgifter på ett säkert sätt, vari ingår att ge dem tillträde, utifrån behov, till den fångst som behålls ombord, och till fångst som ska kastas överbord. |
| --- | --- |

d)

säkerställa att allt nödvändigt samarbete med observatörer sker så att de kan utföra sina uppgifter på ett säkert sätt, vari ingår att ge dem tillträde, utifrån behov, till den fångst som behålls ombord, och till fångst som ska kastas överbord.

3.   Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att säkerställa observatörers och besättningsmedlemmars säkerhet ombord, i enlighet med IATTC:s resolution C-11-08 om förbättrad observatörssäkerhet till sjöss och i enlighet med unionens och internationella arbetsnormer, särskilt rådets direktiv 89/391/EEG (15), rådets direktiv (EU) 2017/159 (16), Internationella arbetsorganisationens konvention om arbete ombord på fiskefartyg från 2007 (nr 188) och Internationella arbetsorganisationens konvention om våld och trakasserier från 2019 (nr 190).

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att observatörerna uppfyller de kvalifikationskriterier som anges i bilaga II till avtalet.

5.   Om en observatör dör, saknas eller antas ha fallit överbord, ska fartygets befälhavare

| a) | säkerställa att unionsfiskefartyget omedelbart upphör med all fiskeverksamhet, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att unionsfiskefartyget omedelbart upphör med all fiskeverksamhet,

| b) | säkerställa att unionsfiskefartyget omedelbart inleder en sök- och räddningsinsats, om observatören saknas eller antas ha fallit överbord, och söker under minst 72 timmar, såvida flaggmedlemsstaten inte ger instruktioner om att fortsätta sökandet, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att unionsfiskefartyget omedelbart inleder en sök- och räddningsinsats, om observatören saknas eller antas ha fallit överbord, och söker under minst 72 timmar, såvida flaggmedlemsstaten inte ger instruktioner om att fortsätta sökandet,

| c) | omedelbart underrätta flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare, |
| --- | --- |

c)

omedelbart underrätta flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare,

| d) | omedelbart förvarna andra fartyg i närheten med hjälp av alla tillgängliga kommunikationsmedel, |
| --- | --- |

d)

omedelbart förvarna andra fartyg i närheten med hjälp av alla tillgängliga kommunikationsmedel,

| e) | samarbeta fullt ut i varje sök- och räddningsinsats och, efter en sådan sök- och räddningsinsats, beordra fartyget till närmaste hamn för vidare utredning, enligt överenskommelse med flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare, |
| --- | --- |

e)

samarbeta fullt ut i varje sök- och räddningsinsats och, efter en sådan sök- och räddningsinsats, beordra fartyget till närmaste hamn för vidare utredning, enligt överenskommelse med flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare,

| f) | överlämna en rapport om händelsen till observatörens uppdragsgivare och flaggmedlemsstatens myndigheter, och |
| --- | --- |

f)

överlämna en rapport om händelsen till observatörens uppdragsgivare och flaggmedlemsstatens myndigheter, och

| g) | samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av händelsen och säkra alla eventuella bevis och den döda eller saknade observatörens personliga tillhörigheter och hyttplats. |
| --- | --- |

g)

samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av händelsen och säkra alla eventuella bevis och den döda eller saknade observatörens personliga tillhörigheter och hyttplats.

6.   Om en observatör dör ska fartygets befälhavare i den mån det är praktiskt möjligt säkerställa att kroppen bevaras på ett sätt som möjliggör obduktion och utredning.

7.   Om en observatör blir allvarligt sjuk eller skadas allvarligt, på ett livshotande sätt eller ett sätt som innebär ett hot mot observatörens långsiktiga hälsa eller säkerhet, ska fartygets befälhavare

| a) | säkerställa att unionsfiskefartyget omedelbart upphör med fiskeverksamheten, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att unionsfiskefartyget omedelbart upphör med fiskeverksamheten,

| b) | omedelbart underrätta flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare, |
| --- | --- |

b)

omedelbart underrätta flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare,

| c) | vidta alla rimliga åtgärder för att ta hand om observatören och tillhandahålla medicinsk behandling som finns tillgänglig och är möjlig ombord på fartyget, och vid behov inhämta extern medicinsk rådgivning, |
| --- | --- |

c)

vidta alla rimliga åtgärder för att ta hand om observatören och tillhandahålla medicinsk behandling som finns tillgänglig och är möjlig ombord på fartyget, och vid behov inhämta extern medicinsk rådgivning,

| d) | enligt instruktioner från observatörens uppdragsgivare, om instruktioner inte redan givits av flaggmedlemsstaten, så snart som praktiskt möjligt, underlätta observatörens landstigning och transport till en vårdinrättning som är utrustad för att ge den vård som krävs enligt flaggmedlemsstatens eller uppdragsgivarens instruktioner, och |
| --- | --- |

d)

enligt instruktioner från observatörens uppdragsgivare, om instruktioner inte redan givits av flaggmedlemsstaten, så snart som praktiskt möjligt, underlätta observatörens landstigning och transport till en vårdinrättning som är utrustad för att ge den vård som krävs enligt flaggmedlemsstatens eller uppdragsgivarens instruktioner, och

| e) | samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av orsakerna till sjukdomen eller skadan. |
| --- | --- |

e)

samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av orsakerna till sjukdomen eller skadan.

8.   Utan att det påverkar tillämpningen av de skyldigheter som gäller för fartygets befälhavare ska flagmedlemsstaten, vid tillämpning av punkterna 5–7, säkerställa att lämplig samordningscentral för sjöräddningsinsatser (MRCC), observatörens uppdragsgivare och IATTC:s sekretariat omedelbart underrättas och tillhandahålls en rapport om de åtgärder som vidtagits.

9.   Om det finns rimliga skäl att anta att en observatör har angripits, hotats eller trakasserats på ett sådant sätt att hans eller hennes hälsa eller säkerhet äventyras och observatören eller observatörens uppdragsgivare lämnar in en begäran till flaggmedlemsstaten om att observatören ska avlägsnas från unionsfiskefartyget, ska befälhavaren på det fartyget

| a) | omedelbart vidta åtgärder för att skydda observatörens säkerhet och för att lugna och lösa situationen ombord, |
| --- | --- |

a)

omedelbart vidta åtgärder för att skydda observatörens säkerhet och för att lugna och lösa situationen ombord,

| b) | omedelbart underrätta flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare om situationen, med uppgift om observatörens tillstånd och var denne befinner sig, |
| --- | --- |

b)

omedelbart underrätta flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare om situationen, med uppgift om observatörens tillstånd och var denne befinner sig,

| c) | underlätta en säker landstigning för observatören på ett sätt och på en plats, enligt överenskommelse med flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare, som ger tillgång till eventuell nödvändig medicinsk behandling, och |
| --- | --- |

c)

underlätta en säker landstigning för observatören på ett sätt och på en plats, enligt överenskommelse med flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare, som ger tillgång till eventuell nödvändig medicinsk behandling, och

| d) | samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av händelsen. |
| --- | --- |

d)

samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av händelsen.

10.   Om det finns rimliga skäl att anta att en observatör har angripits, hotats eller trakasserats på ett sådant sätt att hans eller hennes hälsa eller säkerhet äventyras men varken observatören eller observatörens uppdragsgivare begär att observatören avlägsnas från fiskefartyget, ska befälhavaren på det fartyget

| a) | omedelbart vidta åtgärder för att skydda observatörens säkerhet och lugna och lösa situationen ombord, |
| --- | --- |

a)

omedelbart vidta åtgärder för att skydda observatörens säkerhet och lugna och lösa situationen ombord,

| b) | omedelbart underrätta flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare om situationen, och |
| --- | --- |

b)

omedelbart underrätta flaggmedlemsstaten och observatörens uppdragsgivare om situationen, och

| c) | samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av händelsen. |
| --- | --- |

c)

samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av händelsen.

11.   Om, efter det att en observatör lämnat ett fiskefartyg, observatörens uppdragsgivare exempelvis i samband med observatörens avrapportering varseblir en händelse som kan ha omfattat angrepp eller trakasserier mot observatören då denne befann sig ombord på fiskefartyget, ska observatörens uppdragsgivare skriftligen anmäla detta till flaggmedlemsstaten och IATTC:s sekretariat.

12.   Efter att ha mottagit en anmälan som avses i punkt 10 b ska flaggmedlemsstaten

| a) | utreda incidenten på grundval av information som lämnats av observatörens uppdragsgivare, utarbeta en incidentrapport på denna grund och vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på resultaten av utredningen, |
| --- | --- |

a)

utreda incidenten på grundval av information som lämnats av observatörens uppdragsgivare, utarbeta en incidentrapport på denna grund och vidta alla lämpliga åtgärder med avseende på resultaten av utredningen,

| b) | samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar som görs av observatörens uppdragsgivare, bland annat överlämna incidentrapporten från den egna utredningen till observatörens uppdragsgivare och behöriga myndigheter, och |
| --- | --- |

b)

samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar som görs av observatörens uppdragsgivare, bland annat överlämna incidentrapporten från den egna utredningen till observatörens uppdragsgivare och behöriga myndigheter, och

| c) | meddela observatörens uppdragsgivare och IATTC resultaten av sin undersökning och underrätta dem om de åtgärder som vidtagits. |
| --- | --- |

c)

meddela observatörens uppdragsgivare och IATTC resultaten av sin undersökning och underrätta dem om de åtgärder som vidtagits.

13.   Nationella uppdragsgivare för observatörer ska

| a) | omedelbart underrätta medlemsstaten om en observatör dör, saknas eller antas ha fallit överbord under sin tjänsteutövning, |
| --- | --- |

a)

omedelbart underrätta medlemsstaten om en observatör dör, saknas eller antas ha fallit överbord under sin tjänsteutövning,

| b) | samarbeta fullt ut i varje sök- och räddningsinsats, |
| --- | --- |

b)

samarbeta fullt ut i varje sök- och räddningsinsats,

| c) | samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av händelser som inbegriper en observatör, |
| --- | --- |

c)

samarbeta fullt ut i samband med alla officiella utredningar av händelser som inbegriper en observatör,

| d) | underlätta landstigning och ersättare för en observatör i en situation om inbegriper allvarlig sjukdom eller skada för den observatören, så snart som möjligt, |
| --- | --- |

d)

underlätta landstigning och ersättare för en observatör i en situation om inbegriper allvarlig sjukdom eller skada för den observatören, så snart som möjligt,

| e) | underlätta landstigning för en observatör i varje situation som inbegriper angrepp, hot eller trakasserier mot den observatören i en sådan omfattning att observatören önskar lämna fartyget så snart som möjligt, och |
| --- | --- |

e)

underlätta landstigning för en observatör i varje situation som inbegriper angrepp, hot eller trakasserier mot den observatören i en sådan omfattning att observatören önskar lämna fartyget så snart som möjligt, och

| f) | på begäran tillhandahålla medlemsstaten en kopia av observatörsrapporten om de händelser som uppges ha inneburit angrepp eller trakasserier mot observatören. |
| --- | --- |

f)

på begäran tillhandahålla medlemsstaten en kopia av observatörsrapporten om de händelser som uppges ha inneburit angrepp eller trakasserier mot observatören.

14.   Berörda uppdragsgivare för observatörer och medlemsstaterna ska samarbeta i varandras utredningar, bland annat genom att tillhandahålla sina respektive incidentrapporter för varje händelse som avses i punkterna 5–11 för att underlätta utredningar i förekommande fall.

KAPITEL V

Fartygskrav

Artikel 20

Regionalt fartygsregister

1.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen följande information med avseende på varje fartyg under deras jurisdiktion som ska ingå i det regionala fartygsregistret.

| a) | Fiskefartygets namn, registreringsnummer, tidigare namn (om de är kända) och registreringshamn. |
| --- | --- |

a)

Fiskefartygets namn, registreringsnummer, tidigare namn (om de är kända) och registreringshamn.

| b) | Ett fotografi av fartyget som visar dess registerbeteckning. |
| --- | --- |

b)

Ett fotografi av fartyget som visar dess registerbeteckning.

| c) | I förekommande fall den flagg som fartyget tidigare förde (om den är känd). |
| --- | --- |

c)

I förekommande fall den flagg som fartyget tidigare förde (om den är känd).

| d) | I förekommande fall internationell radioanropssignal. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall internationell radioanropssignal.

| e) | Ägarens eller ägarnas namn och adress. |
| --- | --- |

e)

Ägarens eller ägarnas namn och adress.

| f) | Byggnationsdatum och -ort. |
| --- | --- |

f)

Byggnationsdatum och -ort.

| g) | Längd, bredd och malldjup. |
| --- | --- |

g)

Längd, bredd och malldjup.

| h) | Typ av frysrum och fryskapacitet i kubikmeter. |
| --- | --- |

h)

Typ av frysrum och fryskapacitet i kubikmeter.

| i) | Antal och kapacitet för lastrum, i kubikmeter och om möjligt, när det gäller fartyg som fiskar med snörpvad, uppdelningen av kapaciteten per lastrum. |
| --- | --- |

i)

Antal och kapacitet för lastrum, i kubikmeter och om möjligt, när det gäller fartyg som fiskar med snörpvad, uppdelningen av kapaciteten per lastrum.

| j) | Operatörens eller operatörernas och i förekommande fall förvaltarens eller förvaltarnas namn och adress. |
| --- | --- |

j)

Operatörens eller operatörernas och i förekommande fall förvaltarens eller förvaltarnas namn och adress.

| k) | Fartygstyp. |
| --- | --- |

k)

Fartygstyp.

| l) | Fiskemetod(er). |
| --- | --- |

l)

Fiskemetod(er).

| m) | Bruttodräktighet. |
| --- | --- |

m)

Bruttodräktighet.

| n) | Huvudmaskinens eller maskinernas styrka. |
| --- | --- |

n)

Huvudmaskinens eller maskinernas styrka.

| o) | Huvudsakliga målarter. |
| --- | --- |

o)

Huvudsakliga målarter.

| p) | Nummer enligt Internationella sjöfartsorganisationen (IMO-nummer). |
| --- | --- |

p)

Nummer enligt Internationella sjöfartsorganisationen (IMO-nummer).

2.   Varje medlemsstat ska omedelbart meddela kommissionen varje ändring av informationen rörande element som räknas upp i punkt 1. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat utan dröjsmål.

3.   Varje medlemsstat ska utan dröjsmål även underrätta kommissionen om följande:

| a) | Eventuella tillägg till registret. |
| --- | --- |

a)

Eventuella tillägg till registret.

| b) | Eventuella strykningar från registret på grund av






  i) | att fartygets ägare eller operatör frivilligt avstår från eller inte förnyar fisketillståndet, |
| --- | --- | --- |

b)

Eventuella strykningar från registret på grund av

i)

att fartygets ägare eller operatör frivilligt avstår från eller inte förnyar fisketillståndet,

| ii) | att det fisketillstånd som utfärdats till fartyget återkallas, |
| --- | --- |

ii)

att det fisketillstånd som utfärdats till fartyget återkallas,

| iii) | att det berörda fartyget inte längre får föra partens flagg, |
| --- | --- |

iii)

att det berörda fartyget inte längre får föra partens flagg,

| iv) | skrotning, uppläggning eller förlust av fartyget. |
| --- | --- |

iv)

skrotning, uppläggning eller förlust av fartyget.

| c) | Eventuella strykningar som inte återfinns under led b. |
| --- | --- |

c)

Eventuella strykningar som inte återfinns under led b.

4.   Medlemsstaterna ska senast den 30 maj varje år informera kommissionen om unionsfiskefartyg som ingår i det regionala fartygsregistret, som för deras flagg och som aktivt fiskade i konventionsområdet efter arter som omfattas av konventionen under perioden 1 januari–31 december det föregående året. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat utan dröjsmål.

5.   Kommissionen ska begära fullständiga data från medlemsstaterna för de fartyg som för deras flagg i enlighet med punkt 1 om dessa medlemsstater inte lämnar all den information som krävs.

Artikel 21

Förseglade förvaringsutrymmen

1.   Ett förvaringsutrymme som förseglats ska vara fysiskt förseglat på ett sätt som inte går att manipulera och så att det inte kommunicerar med något annat utrymme på fartyget och all användning för någon annan typ av lagring förhindras.

2.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att inspektera och kontrollera förvaringsutrymmen som förseglas för första gången.

3.   Ett fartyg med ett eller flera förseglade förvaringsutrymmen ska minska den registrerade lagringsvolymen i det regionala fartygsregistret och ska medföra en observatör från AIDCP.

4.   Det ska endast vara möjligt att öppna ett förseglat förvaringsutrymme i händelse av en nödsituation. Om ett förseglat förvaringsutrymme öppnas till havs ska observatören närvara både när utrymmet öppnas och när det återförseglas.

5.   All kylutrustning i det förseglade utrymmet ska sättas ur funktion.

6.   Fartygets befälhavare ska informera observatörerna om alla förseglade utrymmen ombord. Observatörerna ska till IATTC:s sekretariat rapportera samtliga fall i vilka förseglade förvaringsutrymmen används för lagring av fisk.

KAPITEL VI

Data och statistikdokument

Artikel 22

Tillhandahållande av data

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all relevant fångstinformation tillhandahålls kommissionen på årsbasis, för alla deras fartyg som fiskar efter arter som omfattas av konventionen.

2.   Medlemsstaterna ska tillhandahålla data, per art och fiskeredskap, om praktiskt möjligt, via fartygsloggböcker och lossningsregister, och annars i aggregerad form i den tabell som anges i IATTC:s resolution C-03-05, med fångst- och ansträngningsdata för nivå 3 som minimikrav och, när så är möjligt, även fångst- och ansträngningsdata för nivå 1 och 2 samt längd-/frekvensdata.

3.   Den tabell för aggregerade data som avses i punkt 2 för varje år, ska tillhandahållas kommissionen senast den 31 maj det påföljande året. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat senast den 30 juni.

Artikel 23

Statistikdokumentet för storögd tonfisk

1.   All storögd tonfisk som importeras till unionen ska åtföljas av statistikdokumentet för storögd tonfisk eller, beroende på vad som är lämpligt, av det IATTC-intyg för återexport av storögd tonfisk som upprättats av IATTC (17). Storögd tonfisk som fångas av snörpvads- och spöfiskefartyg och som främst är avsedd för vidare beredning i konservfabriker för tonfisk ska inte omfattas av kravet om statistisk dokumentation.

2.   IATTC:s statistikdokument för storögd tonfisk ska valideras av myndigheterna i den flaggmedlemsstat vars fartyg har fångat tonfisken. IATTC-intyget för återexport av storögd tonfisk ska valideras av myndigheterna i den medlemsstat som återexporterade tonfisken.

3.   Medlemsstater som importerar storögd tonfisk ska till kommissionen rapportera de handelsuppgifter som deras myndigheter samlar in varje år, senast den 1 april för perioden 1 juli–31 december det föregående året och senast den 1 oktober för perioden 1 januari–30 juni det innevarande året. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat utan dröjsmål.

4.   Medlemsstater som exporterar storögd tonfisk ska granska handelsuppgifterna, efter att de erhållit de importuppgifter som avses i punkt 3, och ska rapportera resultatet till kommissionen. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat utan dröjsmål.

5.   Medlemsstaterna ska validera statistikdokument som omfattar en omlastning i hamn som gjorts av långrevsfartyg som för deras flagg och när omlastningen skedde i enlighet med denna förordning och på grundval av den information som erhållits genom IATTC:s observatörsprogram.

6.   Medlemsstaterna som validerar statistikdokument som omfattar omlastningar gjorda av långrevsfartyg som för deras flagg ska säkerställa att informationen överensstämmer med de fångster som rapporterats av varje långrevsfartyg.

7.   Alla tonfiskar och tonfiskliknande arter samt hajar som landas i eller importeras till unionen, i oberett tillstånd eller efter beredning ombord, och som omlastas, ska åtföljas av IATTC:s blankett för omlastningsdeklaration till dess att den första försäljningen har ägt rum.

KAPITEL VII

Slutbestämmelser

Artikel 24

Överlappande område

1.   Unionsfiskefartyg som endast förtecknas i IATTC:s register ska tillämpa IATTC:s bevarande- och förvaltningsåtgärder när de fiskar i överlappande områden.

2.   För fartyg som förtecknas i både WCPFC:s och IATTC:s register ska flaggmedlemsstaterna, innan fiske i det överlappande området inleds, till kommissionen anmäla enligt vilka av de två organisationernas bevarande- och förvaltningsåtgärder som de fartyg som för deras flagg ska fiska, när de fiskar i ett överlappande område. Anmälan ska vara giltig under en period av minst tre år.

Artikel 25

Rapportering

1.   Senast den 15 juni varje år ska medlemsstaterna till kommissionen överlämna en rapport för det föregående året om sina kontrollsystem och de åtgärder som de vidtagit för att genomföra IATTC:s åtgärder, inbegripet de kontroller av flottorna som de infört och alla åtgärder för uppföljning, kontroll och tillämpning som de har fastställt för att säkerställa att kontrollerna efterlevs.

2.   Medlemsstaterna ska före den 15 april varje år, för det föregående året, rapportera data för fångster, ansträngning per redskapstyp, landningar av och handel med hajar per art, data rörande årfenhaj enligt artikel 8.3, vingrockor enligt artikel 9.4 och silkeshaj enligt artikel 10. Kommissionen ska vidarebefordra dessa data till IATTC:s sekretariat senast den 1 maj.

3.   Medlemsstaterna ska årligen och senast den 15 juni, för det föregående året, rapportera om genomförandet av artikel 15 och om interaktioner med havsfåglar under fiskeverksamhet som förvaltas enligt konventionen, inbegripet bifångster av havsfåglar med uppgift om arter och all relevant och tillgänglig information från observatörsprogrammet och andra övervakningsprogram. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat senast den 30 juni.

4.   Medlemsstaterna ska årligen och senast den 15 juni, för det föregående året, rapportera om genomförandet av artikel 16 och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations riktlinjer för att minska dödligheten för havssköldpaddor vid fiskeinsatser (2009) (18), samt rapportera information som samlats in om interaktioner med sköldpaddor under fiskeverksamhet som förvaltas enligt konventionen. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat senast den 30 juni.

5.   Medlemsstaterna ska lämna in en vetenskaplig observatörsrapport för långrevsfartyg enlig artikel 18.3 senast den 15 mars, för det föregående året. Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat senast den 30 mars.

Artikel 26

Misstänkt bristande efterlevnad rapporterad av IATTC

1.   All information om misstänkt bristande efterlevnad av konventionen eller resolutioner från en medlemsstats eller ett unionsfiskefartygs sida som kommissionen tar emot från IATTC:s sekretariat ska denna, utan dröjsmål, översända till den berörda medlemsstaten.

2.   Medlemsstaterna ska inleda en utredning med avseende på misstankarna om bristande efterlevnad och ska förse kommissionen med resultaten av denna utredning och av de eventuella åtgärder som vidtagits för att komma till rätta med bristande efterlevnad, minst 75 dagar före årsmötet i kommittén för granskning av tillämpningen av åtgärder som kommissionen antar (tillämpningskommittén).

3.   Kommissionen ska vidarebefordra informationen till IATTC:s sekretariat minst 60 dagar före tillämpningskommitténs årsmöte.

Artikel 27

Sekretess

Utöver de skyldigheter som föreskrivs i artiklarna 112 och 113 i förordning (EG) nr 1224/2009, ska medlemsstaterna, befälhavare på fartyg och observatörer säkerställa konfidentiell behandling av de rapporter och meddelanden som översänds till och mottas av IATTC:s sekretariat i enlighet med artiklarna 10.2, 19.5, 19.8 och 21.6 i denna förordning.

Artikel 28

Delegering av befogenhet med avseende på ändringar

1.   Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter, i enlighet med artikel 29, för att ändra denna förordning i syfte att anpassa den till de åtgärder som antagits av IATTC och som är bindande för unionen och dess medlemsstater med avseende på

| a) | blanketten för omlastningsdeklaration som avses i artikel 3.16, |
| --- | --- |

a)

blanketten för omlastningsdeklaration som avses i artikel 3.16,

| b) | hänvisning till beskrivning av hajlinor i artikel 3.19, |
| --- | --- |

b)

hänvisning till beskrivning av hajlinor i artikel 3.19,

| c) | stängningsperioder enligt artikel 4.1 a och 4.5, |
| --- | --- |

c)

stängningsperioder enligt artikel 4.1 a och 4.5,

| d) | tidsplaner för rapportering om FAD-anordningar enligt artikel 6.3, |
| --- | --- |

d)

tidsplaner för rapportering om FAD-anordningar enligt artikel 6.3,

| e) | information som ska samlas in vid fiske med FAD-anordningar enligt i artikel 6.4, |
| --- | --- |

e)

information som ska samlas in vid fiske med FAD-anordningar enligt i artikel 6.4,

| f) | bestämmelser rörande utformning och utplacering av FAD-anordningar enligt artikel 6.6, |
| --- | --- |

f)

bestämmelser rörande utformning och utplacering av FAD-anordningar enligt artikel 6.6,

| g) | tidsfristen för datainsamling enligt artikel 14.1, |
| --- | --- |

g)

tidsfristen för datainsamling enligt artikel 14.1,

| h) | områden och riskbegränsande åtgärder för att skydda havsfåglar enligt artikel 15.1 och 15.2, |
| --- | --- |

h)

områden och riskbegränsande åtgärder för att skydda havsfåglar enligt artikel 15.1 och 15.2,

| i) | den vetenskapliga observatörstäckning på 5 % som avses i artikel 18.1, |
| --- | --- |

i)

den vetenskapliga observatörstäckning på 5 % som avses i artikel 18.1,

| j) | information kopplad till det regionala fartygsregistret som anges i artikel 20.1, |
| --- | --- |

j)

information kopplad till det regionala fartygsregistret som anges i artikel 20.1,

| k) | hänvisning till tabellen för tillhandahållande av loggboksdata och lossningsregister enligt artikel 22.2, |
| --- | --- |

k)

hänvisning till tabellen för tillhandahållande av loggboksdata och lossningsregister enligt artikel 22.2,

| l) | hänvisning till statistikdokumentet för storögd tonfisk i artikel 23.1, |
| --- | --- |

l)

hänvisning till statistikdokumentet för storögd tonfisk i artikel 23.1,

| m) | rapporteringsfrister enligt artikel 25, |
| --- | --- |

m)

rapporteringsfrister enligt artikel 25,

| n) | hänvisning till riktlinjerna för dödlighet för havssköldpaddor i artikel 25.4, |
| --- | --- |

n)

hänvisning till riktlinjerna för dödlighet för havssköldpaddor i artikel 25.4,

| o) | bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

o)

bilagan till denna förordning.

2.   Ändringar i enlighet med punkt 1 ska strikt begränsas till införlivandet av ändringar eller av nya resolutioner med unionsrätten.

Artikel 29

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 28 ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den 15 februari 2021. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 28 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.   En delegerad akt som antas enligt artikel 28 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 30

Ändringar av förordning (EG) nr 520/2007

Artiklarna 3.3 och 4.3 och avdelning IV i förordning (EG) nr 520/2007 ska utgå.

Artikel 31

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 januari 2021.

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

D.M. SASSOLI

På rådets vägnar

A.P. ZACARIAS

Ordförande

---

(1)  Yttrande av 2 december 2020 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 15 december 2020 (ännu inte offentliggjord i EUT) och rådets beslut av den 13 januari 2021.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  Rådets beslut 98/392/EG av den 23 mars 1998 om Europeiska gemenskapens ingående av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i denna konvention (EGT L 179, 23.6.1998, s. 1).

4

(5)  Rådets beslut 98/414/EG av den 8 juni 1998 om Europeiska gemenskapens ratifikation av avtalet om genomförande av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (EGT L 189, 3.7.1998, s. 14).

5

(6)  Rådets beslut 2006/539/EG av den 22 maj 2006 om ingående, på Europeiska gemenskapens vägnar, av konventionen om förstärkning av den interamerikanska kommission för tropisk tonfisk som inrättades genom 1949 års konvention mellan Amerikas förenta stater och Republiken Costa Rica (EUT L 224, 16.8.2006, s. 22).

6

(7)  Rådets beslut 2005/938/EG av den 8 december 2005 om godkännande på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet om det internationella programmet för bevarande av delfiner (EUT L 348, 30.12.2005, s. 26).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 520/2007 av den 7 maj 2007 om tekniska bestämmelser för bevarande av vissa fiskbestånd av långvandrande arter och om upphävande av förordning (EG) nr 973/2001 (EUT L 123, 12.5.2007, s. 3).

8

(9)  
  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2403 av den 12 december 2017 om hållbar förvaltning av externa fiskeflottor och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (EUT L 347, 28.12.2017, s. 81).

10

(11)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

11

(12)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

12

(13)  Rådets förordning (EG) nr 1185/2003 av den 26 juni 2003 om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg (EUT L 167, 4.7.2003, s. 1).

13

(14)  Rådets beslut 2005/75/EG av den 26 april 2004 om gemenskapens anslutning till konventionen om bevarande och förvaltning av långvandrande fiskbestånd i västra och mellersta Stilla havet (EUT L 32, 4.2.2005, s. 1).

14

(15)  Rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (EGT L 183, 29.6.1989, s. 1).

15

(16)  Rådets direktiv (EU) 2017/159 av den 19 december 2016 om genomförande av avtalet om genomförande av Internationella arbetsorganisationens konvention om arbete ombord på fiskefartyg från 2007 som ingicks den 21 maj 2012 mellan Organisationen för lantbrukskooperativ i Europeiska unionen (Cogeca), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och Sammanslutningen för de nationella fiskeriföretagsorganisationerna inom Europeiska unionen (Europêche) (EUT L 25, 31.1.2017, s. 12).

16

(17)  Bilagorna 1 och 2 till resolution C-03-01 för statistikdokumentet för storögd tonfisk respektive intyget för återexport av storögd tonfisk.

17

(18)  http://www.fao.org/docrep/012/i0725e/i0725e.pdf

18

---

BILAGA

Tabell 1: Riskbegränsande åtgärder

| Kolumn A | Kolumn B |
| --- | --- |
| Utsättning längs fartygssidan innanför fågelavvisande hängen i kombination med förtyngda tafsar | Torilina |
| Nattutsättning med minimal däckbelysning | Förtyngda tafsar |
| Torilina | Blåfärgat bete |
| Förtyngda tafsar | Revutsättning med line shooter |
| | Rör för utsättning av långrev under vattenytan |
| Hantering av rensutläggning |

Kolumn A

Kolumn B

Utsättning längs fartygssidan innanför fågelavvisande hängen i kombination med förtyngda tafsar

Torilina

Nattutsättning med minimal däckbelysning

Förtyngda tafsar

Torilina

Blåfärgat bete

Förtyngda tafsar

Revutsättning med line shooter

Rör för utsättning av långrev under vattenytan

Hantering av rensutläggning

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 26.1.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 24/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 24/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2021/57

av den 25 januari 2021

om ändring av bilaga XVII till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) vad gäller bly i hagelammunition i eller kring våtmarker

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1), särskilt artikel 68.1, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 fastställs begränsningar av tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen, blandningar och varor. Post 63 i den bilagan innehåller begränsningar med avseende på bly (CAS-nr 7439-92-1, EG-nr 231-100-4) och blyföreningar. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 fastställs begränsningar av tillverkning, utsläppande på marknaden och användning av vissa farliga ämnen, blandningar och varor. Post 63 i den bilagan innehåller begränsningar med avseende på bly (CAS-nr 7439-92-1, EG-nr 231-100-4) och blyföreningar.

| (2) | Unionen och 23 medlemsstater är avtalsslutande parter i avtalet om bevarande av afro-eurasiska flyttande vattenfåglar (2). I enlighet med punkt 4.1.4 i det handlingsprogram som är fogat till ovanstående avtal ska parterna sträva efter att stegvis avskaffa användning av blyhagel vid jakt i våtmarker så snart som möjligt i enlighet med frivilliga och offentliggjorda tidplaner. |
| --- | --- |

(2)

Unionen och 23 medlemsstater är avtalsslutande parter i avtalet om bevarande av afro-eurasiska flyttande vattenfåglar (2). I enlighet med punkt 4.1.4 i det handlingsprogram som är fogat till ovanstående avtal ska parterna sträva efter att stegvis avskaffa användning av blyhagel vid jakt i våtmarker så snart som möjligt i enlighet med frivilliga och offentliggjorda tidplaner.

| (3) | Enligt artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (3) ska medlemsstaterna lägga särskild vikt vid skyddet av våtmarker, i synnerhet våtmarker av internationell betydelse, när de vidtar åtgärder för bevarande av regelbundet förekommande flyttfåglar. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (3) ska medlemsstaterna lägga särskild vikt vid skyddet av våtmarker, i synnerhet våtmarker av internationell betydelse, när de vidtar åtgärder för bevarande av regelbundet förekommande flyttfåglar.

| (4) | Den 3 december 2015 bad kommissionen i enlighet med artikel 69.1 i förordning (EG) nr 1907/2006 Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten) att sammanställa dokumentation i syfte att utöka begränsningen för bly och blyföreningar i bilaga XVII till den förordningen för att kontrollera de risker för miljön och människors hälsa som användningen av bly eller blyföreningar i hagelammunition vid skjutning i våtmarker utgör (nedan kallad bilaga XV-dokumentationen). Kommissionen bad också myndigheten att börja samla in information om användningen av blyammunition, även vid jakt i terräng som inte är våtmark och vid tävlingsskytte, och om användningen av blysänke vid fiske. |
| --- | --- |

(4)

Den 3 december 2015 bad kommissionen i enlighet med artikel 69.1 i förordning (EG) nr 1907/2006 Europeiska kemikaliemyndigheten (nedan kallad myndigheten) att sammanställa dokumentation i syfte att utöka begränsningen för bly och blyföreningar i bilaga XVII till den förordningen för att kontrollera de risker för miljön och människors hälsa som användningen av bly eller blyföreningar i hagelammunition vid skjutning i våtmarker utgör (nedan kallad bilaga XV-dokumentationen). Kommissionen bad också myndigheten att börja samla in information om användningen av blyammunition, även vid jakt i terräng som inte är våtmark och vid tävlingsskytte, och om användningen av blysänke vid fiske.

| (5) | Den 21 juni 2017 offentliggjorde myndigheten bilaga XV-dokumentationen (4) med förslag om införande av en begränsning av användning av bly och blyföreningar i hagelammunition för skjutning med hagelgevär i våtmark eller där avlossad hagelammunitionen skulle hamna i en våtmark. Myndigheten föreslog också att det införs en begränsning vad gäller innehav av hagelammunition med en blyhalt som motsvarar eller överstiger 1 % (nedan kallat blyhagelammunition) i våtmarker för att öka möjligheterna att säkerställa efterlevnaden av den föreslagna begränsningen vad gäller användning av bly i hagelammunition för skjutning. Myndigheten konstaterade att användningen av bly i hagelammunition i våtmarker innebär en risk att vattenfåglar får i sig använd blyhagelammunition, vilket leder till toxikologiska effekter och orsakar dödlighet. |
| --- | --- |

(5)

Den 21 juni 2017 offentliggjorde myndigheten bilaga XV-dokumentationen (4) med förslag om införande av en begränsning av användning av bly och blyföreningar i hagelammunition för skjutning med hagelgevär i våtmark eller där avlossad hagelammunitionen skulle hamna i en våtmark. Myndigheten föreslog också att det införs en begränsning vad gäller innehav av hagelammunition med en blyhalt som motsvarar eller överstiger 1 % (nedan kallat blyhagelammunition) i våtmarker för att öka möjligheterna att säkerställa efterlevnaden av den föreslagna begränsningen vad gäller användning av bly i hagelammunition för skjutning. Myndigheten konstaterade att användningen av bly i hagelammunition i våtmarker innebär en risk att vattenfåglar får i sig använd blyhagelammunition, vilket leder till toxikologiska effekter och orsakar dödlighet.

| (6) | Varje år beräknas uppemot en miljon vattenfåglar i unionen att dö på grund av blyförgiftning. Användningen av bly i hagelammunition utgör också en risk för arter som livnär sig på fåglar som har kontaminerats med blyhagelammunition och för människor som äter vattenfåglar som har skjutits med blyhagelammunition (även om myndigheten endast bedömde risken för människor kvalitativt). Människors exponering för bly är kopplad till nervsystemets utveckling, nedsatt njurfunktion och fertilitet, hypertoni, risker i samband med graviditet och dödsfall. |
| --- | --- |

(6)

Varje år beräknas uppemot en miljon vattenfåglar i unionen att dö på grund av blyförgiftning. Användningen av bly i hagelammunition utgör också en risk för arter som livnär sig på fåglar som har kontaminerats med blyhagelammunition och för människor som äter vattenfåglar som har skjutits med blyhagelammunition (även om myndigheten endast bedömde risken för människor kvalitativt). Människors exponering för bly är kopplad till nervsystemets utveckling, nedsatt njurfunktion och fertilitet, hypertoni, risker i samband med graviditet och dödsfall.

| (7) | Myndigheten konstaterade att alternativ blyfri hagelammunition, såsom stål- och vismutammunition, är allmänt tillgänglig, tekniskt rimlig och har bättre risk- och faroprofil för miljön och människors hälsa än blyhagelammunition. Stålhagelammunition, som är det alternativ som mest sannolikt kommer att användas, finns tillgänglig till ett pris som är jämförbart med blyhagelammunition. |
| --- | --- |

(7)

Myndigheten konstaterade att alternativ blyfri hagelammunition, såsom stål- och vismutammunition, är allmänt tillgänglig, tekniskt rimlig och har bättre risk- och faroprofil för miljön och människors hälsa än blyhagelammunition. Stålhagelammunition, som är det alternativ som mest sannolikt kommer att användas, finns tillgänglig till ett pris som är jämförbart med blyhagelammunition.

| (8) | De flesta medlemsstaterna har bestämmelser som förbjuder eller begränsar användningen av blyhagelammunition i våtmarker, men skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftning leder till olika nivåer av riskbegränsning. Flyttfåglarnas flyttvägar går vanligtvis över flera medlemsstater och fåglarna kan därmed inta använd blyhagelammunition i de medlemsstater där inga eller mer begränsade åtgärder har vidtagits. I bilaga XV-dokumentationen visades att unionsomfattande åtgärder är nödvändiga för att på ett harmoniserat sätt hantera de risker som uppstår när bly används i hagelammunition i våtmarker. Harmoniseringslagstiftning bör dock utgå från en hög skyddsnivå. Resultatet av harmoniseringen bör därför inte vara att tvinga de medlemsstater som har striktare nationella bestämmelser om bly i hagelammunition att avskaffa dessa bestämmelser, eftersom det skulle leda till en lägre skyddsnivå för miljön och hälsan i dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

De flesta medlemsstaterna har bestämmelser som förbjuder eller begränsar användningen av blyhagelammunition i våtmarker, men skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstiftning leder till olika nivåer av riskbegränsning. Flyttfåglarnas flyttvägar går vanligtvis över flera medlemsstater och fåglarna kan därmed inta använd blyhagelammunition i de medlemsstater där inga eller mer begränsade åtgärder har vidtagits. I bilaga XV-dokumentationen visades att unionsomfattande åtgärder är nödvändiga för att på ett harmoniserat sätt hantera de risker som uppstår när bly används i hagelammunition i våtmarker. Harmoniseringslagstiftning bör dock utgå från en hög skyddsnivå. Resultatet av harmoniseringen bör därför inte vara att tvinga de medlemsstater som har striktare nationella bestämmelser om bly i hagelammunition att avskaffa dessa bestämmelser, eftersom det skulle leda till en lägre skyddsnivå för miljön och hälsan i dessa medlemsstater.

| (9) | Myndigheten föreslog en period på tre år för införande av begränsningen. |
| --- | --- |

(9)

Myndigheten föreslog en period på tre år för införande av begränsningen.

| (10) | Den 9 mars 2018 antog myndighetens riskbedömningskommitté (RAC) ett yttrande i enlighet med artikel 70 i förordning (EG) nr 1907/2006 om bilaga XV-dokumentationen. I yttrandet instämde RAC i myndighetens slutsats att använd blyhagelammunition som vattenfåglar får i sig har toxikologiska effekter och orsakar dödlighet. Vad gäller människors hälsa konstaterade RAC att bly är mycket giftigt och att inget tröskelvärde har fastställts vare sig för påverkan på nervsystemets utveckling hos barn eller för blodtryck eller njurfunktioner hos vuxna, vilket gör att all exponering för bly innebär en risk. RAC konstaterade att den föreslagna begränsningen är en lämplig unionsomfattande åtgärd för att motverka de kända riskerna. |
| --- | --- |

(10)

Den 9 mars 2018 antog myndighetens riskbedömningskommitté (RAC) ett yttrande i enlighet med artikel 70 i förordning (EG) nr 1907/2006 om bilaga XV-dokumentationen. I yttrandet instämde RAC i myndighetens slutsats att använd blyhagelammunition som vattenfåglar får i sig har toxikologiska effekter och orsakar dödlighet. Vad gäller människors hälsa konstaterade RAC att bly är mycket giftigt och att inget tröskelvärde har fastställts vare sig för påverkan på nervsystemets utveckling hos barn eller för blodtryck eller njurfunktioner hos vuxna, vilket gör att all exponering för bly innebär en risk. RAC konstaterade att den föreslagna begränsningen är en lämplig unionsomfattande åtgärd för att motverka de kända riskerna.

| (11) | RAC uttryckte ett starkt stöd för en kortare period än de tre år som föreslagits av myndigheten. Det motiverades med det faktum att varje år som begränsningen senarelades skulle ytterligare cirka 4 000 ton bly släppas ut i våtmarker, vilket kan orsaka upp emot 1 miljon fåglars död. |
| --- | --- |

(11)

RAC uttryckte ett starkt stöd för en kortare period än de tre år som föreslagits av myndigheten. Det motiverades med det faktum att varje år som begränsningen senarelades skulle ytterligare cirka 4 000 ton bly släppas ut i våtmarker, vilket kan orsaka upp emot 1 miljon fåglars död.

| (12) | Den 14 juni 2018 antog myndighetens kommitté för samhällsekonomisk analys (SEAC) ett yttrande i enlighet med artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1907/2006, och konstaterade att den föreslagna begränsningen är en lämplig unionsomfattande åtgärd för att motverka de kända riskerna, med beaktande av att åtgärdens samhällsekonomiska fördelar skulle stå i proportion till de samhällsekonomiska kostnaderna. SEAC konstaterade även att kostnaden för den föreslagna begränsningen till största del skulle komma att bäras av jägare och att kostnadsökningen för jägarna var rimlig. |
| --- | --- |

(12)

Den 14 juni 2018 antog myndighetens kommitté för samhällsekonomisk analys (SEAC) ett yttrande i enlighet med artikel 71.1 i förordning (EG) nr 1907/2006, och konstaterade att den föreslagna begränsningen är en lämplig unionsomfattande åtgärd för att motverka de kända riskerna, med beaktande av att åtgärdens samhällsekonomiska fördelar skulle stå i proportion till de samhällsekonomiska kostnaderna. SEAC konstaterade även att kostnaden för den föreslagna begränsningen till största del skulle komma att bäras av jägare och att kostnadsökningen för jägarna var rimlig.

| (13) | SEAC ansåg att en kortare period än de tre år som föreslogs i bilaga XV-dokumentationen skulle innebära en utmaning vad gäller införandet för de medlemsstater som för närvarande endast har ett begränsat eller inget förbud mot att använda blyhagelammunition i våtmarker, även om SEAC också tillstår att en kortare övergångsperiod skulle vara möjlig, med tanke på att blyfri hagelammunition redan finns tillgänglig på marknaden, och att en kortare period endast skulle ha en liten inverkan vad gäller ökade kostnader för förtida byte av vapen. |
| --- | --- |

(13)

SEAC ansåg att en kortare period än de tre år som föreslogs i bilaga XV-dokumentationen skulle innebära en utmaning vad gäller införandet för de medlemsstater som för närvarande endast har ett begränsat eller inget förbud mot att använda blyhagelammunition i våtmarker, även om SEAC också tillstår att en kortare övergångsperiod skulle vara möjlig, med tanke på att blyfri hagelammunition redan finns tillgänglig på marknaden, och att en kortare period endast skulle ha en liten inverkan vad gäller ökade kostnader för förtida byte av vapen.

| (14) | Kemikaliemyndighetens forum för informationsutbyte om verkställighet rådfrågades under begränsningsförfarandet i enlighet med artikel 77.4 h i förordning (EG) nr 1907/2006 och dess rekommendationer har beaktats. |
| --- | --- |

(14)

Kemikaliemyndighetens forum för informationsutbyte om verkställighet rådfrågades under begränsningsförfarandet i enlighet med artikel 77.4 h i förordning (EG) nr 1907/2006 och dess rekommendationer har beaktats.

| (15) | Den 17 augusti 2018 överlämnade myndigheten yttrandena från RAC och SEAC (5) till kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Den 17 augusti 2018 överlämnade myndigheten yttrandena från RAC och SEAC (5) till kommissionen.

| (16) | Med beaktande av bilaga XV-dokumentationen, yttrandena från RAC och SEAC, den samhällsekonomiska inverkan och tillgängliga alternativ anser kommissionen att det finns en oacceptabel miljörisk och en potentiell risk för människors hälsa till följd av avlossning av blyhagelammunition i eller kring våtmarker, vilket måste hanteras unionsomfattande. Det är därför lämpligt att införa en begränsning av att avlossa blyhagelammunition i eller kring våtmarker. |
| --- | --- |

(16)

Med beaktande av bilaga XV-dokumentationen, yttrandena från RAC och SEAC, den samhällsekonomiska inverkan och tillgängliga alternativ anser kommissionen att det finns en oacceptabel miljörisk och en potentiell risk för människors hälsa till följd av avlossning av blyhagelammunition i eller kring våtmarker, vilket måste hanteras unionsomfattande. Det är därför lämpligt att införa en begränsning av att avlossa blyhagelammunition i eller kring våtmarker.

| (17) | Med tanke på svårigheten för tillsynsmyndigheter att ertappa jägare när de faktiskt avlossar hagelammunition, bör begränsningen även inbegripa medhavande av blyhagelammunition vid skjutning. Detta kommer att göra det möjligt att på ett mycket mer effektivt sätt säkerställa efterlevnaden av begränsningen att avlossa hagelammunition, och kommer därmed att säkerställa begränsningens verkan vad gäller att motverka de kända riskerna för miljön och människors hälsa. Begränsningen bör inte kopplas till äganderätt. Termen medhavande bör därför användas istället för innehav, som var den term som föreslogs av myndigheten. |
| --- | --- |

(17)

Med tanke på svårigheten för tillsynsmyndigheter att ertappa jägare när de faktiskt avlossar hagelammunition, bör begränsningen även inbegripa medhavande av blyhagelammunition vid skjutning. Detta kommer att göra det möjligt att på ett mycket mer effektivt sätt säkerställa efterlevnaden av begränsningen att avlossa hagelammunition, och kommer därmed att säkerställa begränsningens verkan vad gäller att motverka de kända riskerna för miljön och människors hälsa. Begränsningen bör inte kopplas till äganderätt. Termen medhavande bör därför användas istället för innehav, som var den term som föreslogs av myndigheten.

| (18) | En begränsning vad gäller medhavande av blyhagelammunition bör dock specifikt gälla medhavande vid skjutning, och inte i något annat sammanhang, till exempel när hagelammunition transporteras över våtmarker till en annan plats. Kommissionen anser dessutom att begränsningen vad gäller medhavande bör kopplas direkt till den specifika typ av skjutning som omfattas av begränsningen (dvs. skjutning i eller kring våtmarker). Detta ses mot bakgrund av att det i de synpunkter som kom in under det offentliga samrådet om bilaga XV-dokumentationen framkom att det i vissa medlemsstater är ganska sannolikt att jägare som deltar i annat slags skjutande under en vanlig dag för skjutningen passerar genom olika slags terräng, såväl våtmarker som andra marker. För att göra det lättare att säkerställa efterlevnaden anser kommissionen också att begränsningen vad gäller medhavande bör omfatta medhavande såväl vid skjutning i våtmark, som på väg till eller från skjutning i våtmark, med andra ord där det finns ett nära samband med det faktiska skjutandet. Detta skulle till exempel omfatta medhavande på väg till eller från en dags skjutning i våtmarker eller medhavande av en person som hjälper jägare under en skjutning. |
| --- | --- |

(18)

En begränsning vad gäller medhavande av blyhagelammunition bör dock specifikt gälla medhavande vid skjutning, och inte i något annat sammanhang, till exempel när hagelammunition transporteras över våtmarker till en annan plats. Kommissionen anser dessutom att begränsningen vad gäller medhavande bör kopplas direkt till den specifika typ av skjutning som omfattas av begränsningen (dvs. skjutning i eller kring våtmarker). Detta ses mot bakgrund av att det i de synpunkter som kom in under det offentliga samrådet om bilaga XV-dokumentationen framkom att det i vissa medlemsstater är ganska sannolikt att jägare som deltar i annat slags skjutande under en vanlig dag för skjutningen passerar genom olika slags terräng, såväl våtmarker som andra marker. För att göra det lättare att säkerställa efterlevnaden anser kommissionen också att begränsningen vad gäller medhavande bör omfatta medhavande såväl vid skjutning i våtmark, som på väg till eller från skjutning i våtmark, med andra ord där det finns ett nära samband med det faktiska skjutandet. Detta skulle till exempel omfatta medhavande på väg till eller från en dags skjutning i våtmarker eller medhavande av en person som hjälper jägare under en skjutning.

| (19) | Med tanke på de praktiska svårigheterna att bevisa vilken specifik typ av skjutning som en person som påträffas med blyhagelammunition har för avsikt att utföra bör det fastställas en legal presumtion att alla som påträffas i eller kring våtmarker med blyhagelammunition under en skjutning eller på väg till eller från en skjutning antas ha med sig sådan ammunition under skjutning i våtmark eller på väg till eller från skjutning i våtmark. Med andra ord ligger bevisbördan på den personen, att visa att hon eller han faktiskt var på väg till skjutning någon annanstans och endast passerade genom våtmarken i syfte att skjuta någon annanstans. |
| --- | --- |

(19)

Med tanke på de praktiska svårigheterna att bevisa vilken specifik typ av skjutning som en person som påträffas med blyhagelammunition har för avsikt att utföra bör det fastställas en legal presumtion att alla som påträffas i eller kring våtmarker med blyhagelammunition under en skjutning eller på väg till eller från en skjutning antas ha med sig sådan ammunition under skjutning i våtmark eller på väg till eller från skjutning i våtmark. Med andra ord ligger bevisbördan på den personen, att visa att hon eller han faktiskt var på väg till skjutning någon annanstans och endast passerade genom våtmarken i syfte att skjuta någon annanstans.

| (20) | Vad gäller det geografiska tillämpningsområdet föreslog myndigheten att begränsningen för att avlossa blyhagelammunition bör omfatta såväl våtmarker som områden där använd hagelammunition skulle kunna hamna i en våtmark. Kommissionen noterar att RAC visade visst stöd för att kvantitativt fastställa en fast buffertzon kring våtmarker istället för att förlita sig på ett test som visar var avlossad hagelammunition skulle kunna hamna. Kommissionen anser att en fast buffertzon sannolikt skulle göra det enklare att iaktta begränsningen och säkerställa dess efterlevnad. Begränsningen bör därför tillämpas på avlossande av blyhagelammunition såväl i våtmarker som i fasta buffertzoner kring våtmarker (kvantitativt fastställda). Med beaktande av behovet att säkerställa proportionaliteten bör den fasta buffertzonens storlek fastställas till 100 meter kring våtmarker. |
| --- | --- |

(20)

Vad gäller det geografiska tillämpningsområdet föreslog myndigheten att begränsningen för att avlossa blyhagelammunition bör omfatta såväl våtmarker som områden där använd hagelammunition skulle kunna hamna i en våtmark. Kommissionen noterar att RAC visade visst stöd för att kvantitativt fastställa en fast buffertzon kring våtmarker istället för att förlita sig på ett test som visar var avlossad hagelammunition skulle kunna hamna. Kommissionen anser att en fast buffertzon sannolikt skulle göra det enklare att iaktta begränsningen och säkerställa dess efterlevnad. Begränsningen bör därför tillämpas på avlossande av blyhagelammunition såväl i våtmarker som i fasta buffertzoner kring våtmarker (kvantitativt fastställda). Med beaktande av behovet att säkerställa proportionaliteten bör den fasta buffertzonens storlek fastställas till 100 meter kring våtmarker.

| (21) | Med tanke på fördelarna när det gäller att säkerställa efterlevnaden och begränsningens effektivitet när jägare inte behöver ertappas när de faktiskt avlossar blyhagelammunition anser kommissionen att begränsningen vad gäller medhavande av blyammunition bör gälla såväl i våtmarker som i den fasta buffertzonen kring våtmarker. |
| --- | --- |

(21)

Med tanke på fördelarna när det gäller att säkerställa efterlevnaden och begränsningens effektivitet när jägare inte behöver ertappas när de faktiskt avlossar blyhagelammunition anser kommissionen att begränsningen vad gäller medhavande av blyammunition bör gälla såväl i våtmarker som i den fasta buffertzonen kring våtmarker.

| (22) | Eftersom hagelammunition i regel inte specifikt eller enbart är avsedd eller släpps ut på marknaden för användning i eller kring våtmarker skulle en begränsning av utsläppande på marknaden av blyhagelammunition påverka skjutning i all slags terräng. Begränsningen bör därför endast omfatta avlossning och medhavande av blyhagelammunition. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom hagelammunition i regel inte specifikt eller enbart är avsedd eller släpps ut på marknaden för användning i eller kring våtmarker skulle en begränsning av utsläppande på marknaden av blyhagelammunition påverka skjutning i all slags terräng. Begränsningen bör därför endast omfatta avlossning och medhavande av blyhagelammunition.

| (23) | Begränsningen bör gälla hagelammunition med en blyhalt som motsvarar eller överstiger 1 %. I Förenta staterna är 1 % det tröskelvärde som tillämpas för godkännande av ”giftfri” hagelammunition, i syfte att undvika en överhängande giftrisk för flyttfåglar och andra vilda djur samt deras livsmiljö. Ett tröskelvärde på 1 % för begränsningen bedöms vara tillräckligt för att motverka de risker som hagelammunition som innehåller bly innebär, samtidigt som det är hanterbart för tillverkare av alternativ hagelammunition, med tanke på att vissa av dessa alternativ troligtvis innehåller blyföroreningar. |
| --- | --- |

(23)

Begränsningen bör gälla hagelammunition med en blyhalt som motsvarar eller överstiger 1 %. I Förenta staterna är 1 % det tröskelvärde som tillämpas för godkännande av ”giftfri” hagelammunition, i syfte att undvika en överhängande giftrisk för flyttfåglar och andra vilda djur samt deras livsmiljö. Ett tröskelvärde på 1 % för begränsningen bedöms vara tillräckligt för att motverka de risker som hagelammunition som innehåller bly innebär, samtidigt som det är hanterbart för tillverkare av alternativ hagelammunition, med tanke på att vissa av dessa alternativ troligtvis innehåller blyföroreningar.

| (24) | Det är lämpligt att ”våtmarker” definieras på samma sätt i begränsningen som i konventionen om våtmarker av internationell betydelse (Ramsarkonventionen), som undertecknades i Ramsar den 2 februari 1971, såsom myndigheten föreslog och som bekräftades i yttrandena från RAC och SEAC, eftersom denna definition är heltäckande och inbegriper alla slags våtmarker (inklusive torvmossar, där många vattenfåglar lever), och eftersom det i Ramsarkonventionen även finns ett klassificeringssystem för våtmarkstyper för att underlätta identifieringen av våtmarker. |
| --- | --- |

(24)

Det är lämpligt att ”våtmarker” definieras på samma sätt i begränsningen som i konventionen om våtmarker av internationell betydelse (Ramsarkonventionen), som undertecknades i Ramsar den 2 februari 1971, såsom myndigheten föreslog och som bekräftades i yttrandena från RAC och SEAC, eftersom denna definition är heltäckande och inbegriper alla slags våtmarker (inklusive torvmossar, där många vattenfåglar lever), och eftersom det i Ramsarkonventionen även finns ett klassificeringssystem för våtmarkstyper för att underlätta identifieringen av våtmarker.

| (25) | Berörda parter bör få tillräckligt med tid att vidta lämpliga åtgärder för att följa begränsningen, och medlemsstaterna bör få tillräckligt med tid att förbereda sig för att säkerställa efterlevnaden av begränsningen. Med beaktande av synpunkterna från RAC och SEAC huruvida det är möjligt och lämpligt med en kortare period än de tre år som föreslogs av myndigheten, särskilt med hänsyn till den uppskattade inverkan som tillkomsten av nytt bly från blyhagelammunition i våtmarker har varje år, bör begränsningen börja tillämpas efter 24 månader. |
| --- | --- |

(25)

Berörda parter bör få tillräckligt med tid att vidta lämpliga åtgärder för att följa begränsningen, och medlemsstaterna bör få tillräckligt med tid att förbereda sig för att säkerställa efterlevnaden av begränsningen. Med beaktande av synpunkterna från RAC och SEAC huruvida det är möjligt och lämpligt med en kortare period än de tre år som föreslogs av myndigheten, särskilt med hänsyn till den uppskattade inverkan som tillkomsten av nytt bly från blyhagelammunition i våtmarker har varje år, bör begränsningen börja tillämpas efter 24 månader.

| (26) | I september 2018 offentliggjorde myndigheten resultaten från en utredningsrapport (6) som granskat den information som finns om olika slags användning av bly, bland annat i hagelammunition som används i terräng utanför våtmarker, det vill säga i landmiljö. Eftersom det i utredningsrapporten bland annat konstaterades att tillgänglig information tyder på att användning av blyhagelammunition i landmiljö utgör en risk för människors hälsa och för miljön, bad kommissionen under 2019 att myndigheten skulle utarbeta en bilaga XV-dokumentation för att om möjligt begränsa utsläppandet på marknaden och användningen av bly i ammunition och fiskeredskap (7). |
| --- | --- |

(26)

I september 2018 offentliggjorde myndigheten resultaten från en utredningsrapport (6) som granskat den information som finns om olika slags användning av bly, bland annat i hagelammunition som används i terräng utanför våtmarker, det vill säga i landmiljö. Eftersom det i utredningsrapporten bland annat konstaterades att tillgänglig information tyder på att användning av blyhagelammunition i landmiljö utgör en risk för människors hälsa och för miljön, bad kommissionen under 2019 att myndigheten skulle utarbeta en bilaga XV-dokumentation för att om möjligt begränsa utsläppandet på marknaden och användningen av bly i ammunition och fiskeredskap (7).

| (27) | I sina yttranden om bilaga XV-dokumentationen om användning av bly i hagelammunition för skjutning i våtmarker hade RAC och SEAC samma uppfattning som myndigheten att ett förbud mot utsläppande på marknaden och användning av blyhagelammunition i all slags terräng skulle leda till ett bättre miljöskydd och vara mer effektivt med avseende på praktiska skäl och säkerställandet av efterlevnaden. |
| --- | --- |

(27)

I sina yttranden om bilaga XV-dokumentationen om användning av bly i hagelammunition för skjutning i våtmarker hade RAC och SEAC samma uppfattning som myndigheten att ett förbud mot utsläppande på marknaden och användning av blyhagelammunition i all slags terräng skulle leda till ett bättre miljöskydd och vara mer effektivt med avseende på praktiska skäl och säkerställandet av efterlevnaden.

| (28) | I vissa medlemsstater kan den begränsning som införs genom denna förordning leda till särskilda svårigheter på grund av specifika geografiska förhållande i dessa medlemsstater. För medlemsstater med en betydande andel våtmarker inom sitt territorium kan ett förbud mot att avlossa och medhava blyhagelammunition i och kring våtmarker i praktiken ha samma inverkan som ett totalförbud mot all skjutning inom hela territoriet eftersom alla jägare ofta nästan oundvikligen ofta skulle befinna sig i eller nära våtmarker. De resurser som skulle behövas för att tillämpa en begränsning som omfattar endast områden i och kring våtmarker skulle dessutom inte nödvändigtvis vara mycket mindre, utan skulle istället kunna vara större än de resurser som skulle behövas för att säkerställa efterlevnaden av en begränsning som omfattar hela territoriet. |
| --- | --- |

(28)

I vissa medlemsstater kan den begränsning som införs genom denna förordning leda till särskilda svårigheter på grund av specifika geografiska förhållande i dessa medlemsstater. För medlemsstater med en betydande andel våtmarker inom sitt territorium kan ett förbud mot att avlossa och medhava blyhagelammunition i och kring våtmarker i praktiken ha samma inverkan som ett totalförbud mot all skjutning inom hela territoriet eftersom alla jägare ofta nästan oundvikligen ofta skulle befinna sig i eller nära våtmarker. De resurser som skulle behövas för att tillämpa en begränsning som omfattar endast områden i och kring våtmarker skulle dessutom inte nödvändigtvis vara mycket mindre, utan skulle istället kunna vara större än de resurser som skulle behövas för att säkerställa efterlevnaden av en begränsning som omfattar hela territoriet.

| (29) | Med beaktande av de svårigheter som beskrivs (att åtgärden inte bara måste vara effektiv utan även enkel och rättvis för jägarna som grupp) och utifrån resultaten från myndighetens utredningsrapport och synpunkterna från RAC och SEAC, anser kommissionen att de medlemsstater där sådana svårigheter sannolikt kommer att uppstå bör ges möjlighet att införa en annan begränsning inom sitt territorium med förbud både mot utsläppande av blyhagelammunition på marknaden och mot avlossande och medhavande av blyhagelammunition inom hela territoriet, oavsett om det är i våtmarker eller på annan plats och i samband med all slags skjutning. |
| --- | --- |

(29)

Med beaktande av de svårigheter som beskrivs (att åtgärden inte bara måste vara effektiv utan även enkel och rättvis för jägarna som grupp) och utifrån resultaten från myndighetens utredningsrapport och synpunkterna från RAC och SEAC, anser kommissionen att de medlemsstater där sådana svårigheter sannolikt kommer att uppstå bör ges möjlighet att införa en annan begränsning inom sitt territorium med förbud både mot utsläppande av blyhagelammunition på marknaden och mot avlossande och medhavande av blyhagelammunition inom hela territoriet, oavsett om det är i våtmarker eller på annan plats och i samband med all slags skjutning.

| (30) | För att värna rättssäkerheten är det viktigt att tydligt fastställa vilka medlemsstater som ska få använda sig av det alternativet. Alternativet bör vara tillgängligt för de medlemsstater där minst 20 % av territoriet består av våtmarker. Ett tröskelvärde på 20 % bör omfatta de medlemsstater som sannolikt kommer att uppleva svårigheter på grund av specifika geografiska förhållanden. |
| --- | --- |

(30)

För att värna rättssäkerheten är det viktigt att tydligt fastställa vilka medlemsstater som ska få använda sig av det alternativet. Alternativet bör vara tillgängligt för de medlemsstater där minst 20 % av territoriet består av våtmarker. Ett tröskelvärde på 20 % bör omfatta de medlemsstater som sannolikt kommer att uppleva svårigheter på grund av specifika geografiska förhållanden.

| (31) | Eftersom den begränsning som kan komma att införas av dessa medlemsstater skulle bli striktare än den som omfattar endast områden i och kring våtmarker är det lämpligt att fastställa en längre period för införandet av den begränsningen. Denna period bör fastställas till 36 månader, vilket motsvarar den period som ursprungligen föreslogs av myndigheten i bilaga XV-dokumentationen. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom den begränsning som kan komma att införas av dessa medlemsstater skulle bli striktare än den som omfattar endast områden i och kring våtmarker är det lämpligt att fastställa en längre period för införandet av den begränsningen. Denna period bör fastställas till 36 månader, vilket motsvarar den period som ursprungligen föreslogs av myndigheten i bilaga XV-dokumentationen.

| (32) | För öppenhetens och rättssäkerhetens skull bör de medlemsstater som utnyttjar alternativet vara skyldiga att underrätta kommissionen att så är fallet och meddela de bestämmelser de har antagit för att tillämpa det inom särskilda tidsfrister, och kommissionen bör utan dröjsmål offentliggöra medlemsstatens avsikt och texterna till de nationella bestämmelser som har antagits. |
| --- | --- |

(32)

För öppenhetens och rättssäkerhetens skull bör de medlemsstater som utnyttjar alternativet vara skyldiga att underrätta kommissionen att så är fallet och meddela de bestämmelser de har antagit för att tillämpa det inom särskilda tidsfrister, och kommissionen bör utan dröjsmål offentliggöra medlemsstatens avsikt och texterna till de nationella bestämmelser som har antagits.

| (33) | Ett antal medlemsstater har gällande nationella bestämmelser som förbjuder eller begränsar bly i hagelammunition för att skydda miljön eller människors hälsa på ett striktare sätt än de som fastställs i denna förordning. Att tvinga dessa medlemsstater att sänka de befintliga skyddsnivåerna för att rätta sig efter denna förordning kan leda till en ökad användning av blyhagelammunition i dessa medlemsstater. Detta skulle inte vara förenligt med den höga skyddsnivå som erfordras enligt artikel 114.3 i fördraget. Medlemsstaterna bör därför få behålla sådana striktare bestämmelser. |
| --- | --- |

(33)

Ett antal medlemsstater har gällande nationella bestämmelser som förbjuder eller begränsar bly i hagelammunition för att skydda miljön eller människors hälsa på ett striktare sätt än de som fastställs i denna förordning. Att tvinga dessa medlemsstater att sänka de befintliga skyddsnivåerna för att rätta sig efter denna förordning kan leda till en ökad användning av blyhagelammunition i dessa medlemsstater. Detta skulle inte vara förenligt med den höga skyddsnivå som erfordras enligt artikel 114.3 i fördraget. Medlemsstaterna bör därför få behålla sådana striktare bestämmelser.

| (34) | Förordning (EG) nr 1907/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(34)

Förordning (EG) nr 1907/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (35) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

(35)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 25 januari 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  https://www.unep-aewa.org/sites/default/files/basic_page_documents/agreement_text_english_final.pdf

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

3

(4)  https://echa.europa.eu/documents/10162/6ef877d5-94b7-a8f8-1c49-8c07c894fff7https://echa.europa.eu/documents/10162/6ef877d5-94b7-a8f8-1c49-8c07c894fff7

4

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b092e670-3266-fb5d-6296-544eaccb5d4a

5

(6)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13641/lead_ammunition_investigation_report_en.pdf/efdc0ae4-c7be-ee71-48a3-bb8abe20374a

6

(7)  https://echa.europa.eu/documents/10162/13641/rest_lead_ammunition_COM_request_en.pdf/f607c957-807a-3b7c-07ae-01151001d939

7

---

BILAGA

I post 63 i bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006 ska följande punkter införas i den andra kolumnen:

| | ”11. | Följande är förbjudet i eller inom 100 meter från en våtmark efter den 15 februari 2023:






  a) | Avlossande av hagelammunition med en blyhalt (uttryckt som metall) som motsvarar eller överstiger 1 viktprocent. |
| --- | --- | --- | --- |

”11.

Följande är förbjudet i eller inom 100 meter från en våtmark efter den 15 februari 2023:

a)

Avlossande av hagelammunition med en blyhalt (uttryckt som metall) som motsvarar eller överstiger 1 viktprocent.

| b) | Medhavande av all sådan hagelammunition vid skjutning i våtmarker eller på väg till eller från skjutning i våtmark. |
| --- | --- |

b)

Medhavande av all sådan hagelammunition vid skjutning i våtmarker eller på väg till eller från skjutning i våtmark.

Vid tillämpning av första stycket gäller följande:

| a) | Med inom 100 meter från en våtmark avses inom 100 meter från våtmarkens yttre gräns. |
| --- | --- |

a)

Med inom 100 meter från en våtmark avses inom 100 meter från våtmarkens yttre gräns.

| b) | Med skjutning i våtmark avses skjutning i eller inom 100 meter från en våtmark. |
| --- | --- |

b)

Med skjutning i våtmark avses skjutning i eller inom 100 meter från en våtmark.

| c) | Om en person påträffas med hagelammunition i eller inom 100 meter från en våtmark vid skjutning eller på väg till eller från skjutning ska skjutningen i fråga antas vara skjutning i våtmark om inte personen i fråga kan styrka att det rör sig om någon annan sorts skjutning. |
| --- | --- |

c)

Om en person påträffas med hagelammunition i eller inom 100 meter från en våtmark vid skjutning eller på väg till eller från skjutning ska skjutningen i fråga antas vara skjutning i våtmark om inte personen i fråga kan styrka att det rör sig om någon annan sorts skjutning.

Begränsningen i första stycket ska inte gälla i en medlemsstat som underrättar kommissionen i enlighet med punkt 12 om sin avsikt att utnyttja det alternativ som ges genom den punkten.

| 12. | Om minst 20 % av det totala territoriet (utom territorialvatten) i en medlemsstat är våtmark får den medlemsstaten, i stället för den begränsning som fastställs i punkt 11 första stycket, förbjuda följande inom hela sitt territorium från och med den 15 februari 2024:






  a) | Utsläppande på marknaden av hagelammunition med en blyhalt (uttryckt som metall) som motsvarar eller överstiger 1 viktprocent. |
| --- | --- | --- |

12.

Om minst 20 % av det totala territoriet (utom territorialvatten) i en medlemsstat är våtmark får den medlemsstaten, i stället för den begränsning som fastställs i punkt 11 första stycket, förbjuda följande inom hela sitt territorium från och med den 15 februari 2024:

a)

Utsläppande på marknaden av hagelammunition med en blyhalt (uttryckt som metall) som motsvarar eller överstiger 1 viktprocent.

| b) | Avlossande av sådan hagelammunition. |
| --- | --- |

b)

Avlossande av sådan hagelammunition.

| c) | Medhavande av sådan hagelammunition vid skjutning eller på väg till eller från skjutning. |
| --- | --- |

c)

Medhavande av sådan hagelammunition vid skjutning eller på väg till eller från skjutning.

En medlemsstat som har för avsikt att utnyttja det alternativ som ges i första stycket ska underrätta kommissionen om sin avsikt senast den 15 augusti 2021. Medlemsstaten ska utan dröjsmål överlämna texten till de nationella bestämmelser som den har antagit till kommissionen, dock senast den 15 augusti 2023. Kommissionen ska utan dröjsmål offentliggöra alla underrättelser om sådana avsikter och texterna till de nationella bestämmelser som den har mottagit.

| 13. | Vid tillämpning av punkterna 11 och 12 avses med a)






  a) | Med våtmark avses sumpmarker, kärr, torvmossar eller vattenområden, oavsett om de är naturliga eller konstgjorda, permanenta eller tillfälliga eller består av vatten som är stillastående eller rinnande, sött, bräckt eller salt, inbegripet havsområden med ett djup vid lågvatten som inte överstiger sex meter. |
| --- | --- | --- |

13.

Vid tillämpning av punkterna 11 och 12 avses med a)

a)

Med våtmark avses sumpmarker, kärr, torvmossar eller vattenområden, oavsett om de är naturliga eller konstgjorda, permanenta eller tillfälliga eller består av vatten som är stillastående eller rinnande, sött, bräckt eller salt, inbegripet havsområden med ett djup vid lågvatten som inte överstiger sex meter.

| b) | Med hagelammunition avses hagel som används eller är avsett att användas i en enda laddning eller patron i ett hagelgevär. |
| --- | --- |

b)

Med hagelammunition avses hagel som används eller är avsett att användas i en enda laddning eller patron i ett hagelgevär.

| c) | Med hagelgevär avses slätborrat gevär (utom luftgevär). |
| --- | --- |

c)

Med hagelgevär avses slätborrat gevär (utom luftgevär).

| d) | Med skjutning avses skjutning med hagelgevär. |
| --- | --- |

d)

Med skjutning avses skjutning med hagelgevär.

| e) | Med medhavande avses personligt medhavande eller medhavande eller transport på annat sätt. |
| --- | --- |

e)

Med medhavande avses personligt medhavande eller medhavande eller transport på annat sätt.

| f) | Vid fastställande av huruvida en person som påträffas med hagelammunition har med sig ammunitionen ”på väg till eller från skjutning”






  i) | ska samtliga omständigheter i fallet beaktas, |
| --- | --- | --- |

f)

Vid fastställande av huruvida en person som påträffas med hagelammunition har med sig ammunitionen ”på väg till eller från skjutning”

i)

ska samtliga omständigheter i fallet beaktas,

| ii) | behöver den person som påträffas med hagelammunitionen inte nödvändigtvis vara samma person som den som skjuter. |
| --- | --- |

ii)

behöver den person som påträffas med hagelammunitionen inte nödvändigtvis vara samma person som den som skjuter.

| 14. | Medlemsstaterna får behålla de nationella bestämmelser för att skydda miljön eller människors hälsa som är i kraft den 15 februari 2021 och begränsa bly i hagelammunition på ett striktare sätt än enligt punkt 11.
  Medlemsstaten ska utan dröjsmål överlämna texten till dessa nationella bestämmelser till kommissionen. Kommissionen ska utan dröjsmål offentliggöra alla sådana texter till nationella bestämmelser som den har mottagit.” |
| --- | --- |

14.

Medlemsstaterna får behålla de nationella bestämmelser för att skydda miljön eller människors hälsa som är i kraft den 15 februari 2021 och begränsa bly i hagelammunition på ett striktare sätt än enligt punkt 11.

Medlemsstaten ska utan dröjsmål överlämna texten till dessa nationella bestämmelser till kommissionen. Kommissionen ska utan dröjsmål offentliggöra alla sådana texter till nationella bestämmelser som den har mottagit.”

---