# Úřední věstník L 73/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 73 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 643. března 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 73

České vydání

Právní předpisy

Ročník 643. března 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2021/378 ze dne 22. ledna 2021, o uplatňování povinnosti minimálních rezerv (přepracované znění) (ECB/2021/1) | 1 |
| | * | Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2021/379 ze dne 22. ledna 2021, o rozvahových položkách úvěrových institucí a sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2021/2) | 16 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/380 ze dne 1. března 2021, kterým se schvaluje plán eradikace afrického moru prasat u volně žijících prasat v některých oblastech Německa
  (oznámeno pod číslem C(2021) 1248)

   (
  1
  ) | 86 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2021/378 ze dne 22. ledna 2021, o uplatňování povinnosti minimálních rezerv (přepracované znění) (ECB/2021/1)

1

*

Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2021/379 ze dne 22. ledna 2021, o rozvahových položkách úvěrových institucí a sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2021/2)

16

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/380 ze dne 1. března 2021, kterým se schvaluje plán eradikace afrického moru prasat u volně žijících prasat v některých oblastech Německa
  (oznámeno pod číslem C(2021) 1248)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2021) 1248)

1

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 3.3.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 73/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2021/378

ze dne 22. ledna 2021

o uplatňování povinnosti minimálních rezerv (přepracované znění) (ECB/2021/1)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na čl. 19 odst. 1 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2532/98 ze dne 23. listopadu 1998 o pravomoci Evropské centrální banky uvalovat sankce (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) (3) bylo několikrát zásadním způsobem změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, mělo by být toto nařízení v zájmu srozumitelnosti přepracováno. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) (3) bylo několikrát zásadním způsobem změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, mělo by být toto nařízení v zájmu srozumitelnosti přepracováno.

| (2) | Podle článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 má Evropská centrální banka (ECB) právo shromažďovat od institucí informace potřebné k uplatňování povinnosti minimálních rezerv a právo ověřovat přesnost a kvalitu informací, které instituce poskytují jako doklad plnění této povinnosti. S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je vhodné, aby byly statistické informace týkající se měsíční rozvahy, které jsou shromažďovány na základě nařízení Evropské centrální banky (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) (4), používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 6 nařízení (ES) č. 2531/98 má Evropská centrální banka (ECB) právo shromažďovat od institucí informace potřebné k uplatňování povinnosti minimálních rezerv a právo ověřovat přesnost a kvalitu informací, které instituce poskytují jako doklad plnění této povinnosti. S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je vhodné, aby byly statistické informace týkající se měsíční rozvahy, které jsou shromažďovány na základě nařízení Evropské centrální banky (EU) 2021/379 (ECB/2021/2) (4), používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí.

| (3) | Je zapotřebí zajistit větší transparentnost a jednoznačnost ohledně řady otázek týkajících se uplatňování povinnosti minimálních rezerv, zejména pokud jde o: a) podmínky týkající se uplatňování povinnosti minimálních rezerv na instituce; b) skutečnost, že národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (národní centrální banky eurozóny), mohou rozhodnout o pozastavení nebo vyloučení přístupu institucí k operacím Eurosystému na volném trhu a stálým facilitám Eurosystému (operace měnové politiky Eurosystému); c) podmínky, za nichž by měly být prostředky započítávány jako rezervy pro účely splnění povinnosti minimálních rezerv; d) požadavky týkající se žádostí o povolení držet minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatelskou instituci a e) podmínky pro odnětí povolení držet minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatelskou instituci. |
| --- | --- |

(3)

Je zapotřebí zajistit větší transparentnost a jednoznačnost ohledně řady otázek týkajících se uplatňování povinnosti minimálních rezerv, zejména pokud jde o: a) podmínky týkající se uplatňování povinnosti minimálních rezerv na instituce; b) skutečnost, že národní centrální banky členských států, jejichž měnou je euro (národní centrální banky eurozóny), mohou rozhodnout o pozastavení nebo vyloučení přístupu institucí k operacím Eurosystému na volném trhu a stálým facilitám Eurosystému (operace měnové politiky Eurosystému); c) podmínky, za nichž by měly být prostředky započítávány jako rezervy pro účely splnění povinnosti minimálních rezerv; d) požadavky týkající se žádostí o povolení držet minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatelskou instituci a e) podmínky pro odnětí povolení držet minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatelskou instituci.

| (4) | V zájmu účinnosti požadavků Eurosystému na minimální rezervy je rovněž nezbytné upřesnit povinnost minimálních rezerv, pokud jde o výpočet, oznamování, potvrzování a udržování minimálních rezerv, jakož i vykazování a ověřování. |
| --- | --- |

(4)

V zájmu účinnosti požadavků Eurosystému na minimální rezervy je rovněž nezbytné upřesnit povinnost minimálních rezerv, pokud jde o výpočet, oznamování, potvrzování a udržování minimálních rezerv, jakož i vykazování a ověřování.

| (5) | Je vhodné, aby informace o základu pro stanovení minimálních rezerv vykazované zprostředkovateli byly dostatečně podrobné, aby se umožnilo přesné vykazování podle nařízení 2021/379 (ECB/2021/2). Kromě toho, pokud je mateřské instituci podle tohoto nařízení uděleno povolení vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě, je vhodné, aby údaje o základu pro stanovení minimálních rezerv vykazovala na agregovaném základě příslušné národní centrální bance v souladu s nařízením 2021/379 (ECB/2021/2). |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné, aby informace o základu pro stanovení minimálních rezerv vykazované zprostředkovateli byly dostatečně podrobné, aby se umožnilo přesné vykazování podle nařízení 2021/379 (ECB/2021/2). Kromě toho, pokud je mateřské instituci podle tohoto nařízení uděleno povolení vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě, je vhodné, aby údaje o základu pro stanovení minimálních rezerv vykazovala na agregovaném základě příslušné národní centrální bance v souladu s nařízením 2021/379 (ECB/2021/2).

| (6) | S cílem zajistit přiměřenou rovnováhu mezi zajištěním přesnosti údajů o minimálních rezervách a bezproblémového uplatňování regulačního rámce a aby nebylo nutné znovu vydávat platná a použitelná povolení, mělo by být zprostředkovatelům, kterým bylo povoleno vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě podle nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), umožněno nadále takto vykazovat, aniž by museli žádat o vydání nového povolení. |
| --- | --- |

(6)

S cílem zajistit přiměřenou rovnováhu mezi zajištěním přesnosti údajů o minimálních rezervách a bezproblémového uplatňování regulačního rámce a aby nebylo nutné znovu vydávat platná a použitelná povolení, mělo by být zprostředkovatelům, kterým bylo povoleno vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě podle nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), umožněno nadále takto vykazovat, aniž by museli žádat o vydání nového povolení.

| (7) | Podle článku 19.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky může ECB požadovat na úvěrových institucích usazených v členských státech, jejichž měnou je euro (členské státy eurozóny), aby udržovaly minimální rezervy na účtech u ECB a u národních centrálních bank eurozóny. Vzhledem k tomu, že úvěrové instituce mají účty u národní centrální banky ve své příslušné jurisdikci, je namístě, aby byly tyto rezervy vedeny výlučně na účtech národních centrálních bank. |
| --- | --- |

(7)

Podle článku 19.1 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky může ECB požadovat na úvěrových institucích usazených v členských státech, jejichž měnou je euro (členské státy eurozóny), aby udržovaly minimální rezervy na účtech u ECB a u národních centrálních bank eurozóny. Vzhledem k tomu, že úvěrové instituce mají účty u národní centrální banky ve své příslušné jurisdikci, je namístě, aby byly tyto rezervy vedeny výlučně na účtech národních centrálních bank.

| (8) | Nařízení (ES) č. 2531/98 a nařízení (ES) č. 2532/98 stanoví pravomoc ECB ukládat sankce za porušení statistické zpravodajské povinnosti včetně nedodržení povinnosti minimálních rezerv stanovené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení (ES) č. 2531/98 a nařízení (ES) č. 2532/98 stanoví pravomoc ECB ukládat sankce za porušení statistické zpravodajské povinnosti včetně nedodržení povinnosti minimálních rezerv stanovené v tomto nařízení.

| (9) | V zájmu zajištění právní jistoty je nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení, která jsou uvedena do souladu se změnou definice „úvěrových institucí“ v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5) (v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 (6)), uplatňovala ve stejnou dobu jako uvedená změna, tedy 26. června 2021. Z provozních důvodů je však nezbytné stanovit, že ustanovení o držení rezerv se uplatní od 28. července 2021, tedy od prvního dne pátého udržovacího období v roce 2021. |
| --- | --- |

(9)

V zájmu zajištění právní jistoty je nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení, která jsou uvedena do souladu se změnou definice „úvěrových institucí“ v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5) (v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 (6)), uplatňovala ve stejnou dobu jako uvedená změna, tedy 26. června 2021. Z provozních důvodů je však nezbytné stanovit, že ustanovení o držení rezerv se uplatní od 28. července 2021, tedy od prvního dne pátého udržovacího období v roce 2021.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Toto nařízení stanoví povinnost minimálních rezerv pro tyto instituce:

| a) | úvěrové instituce:






  i) | kterým bylo uděleno povolení v souladu s článkem 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (7), nebo |
| --- | --- | --- |

a)

úvěrové instituce:

i)

kterým bylo uděleno povolení v souladu s článkem 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (7), nebo

7

| ii) | které jsou osvobozeny od povinnosti získat takové povolení podle čl. 2 odst. 5 směrnice 2013/36/EU; |
| --- | --- |

ii)

které jsou osvobozeny od povinnosti získat takové povolení podle čl. 2 odst. 5 směrnice 2013/36/EU;

| b) | pobočky úvěrových institucí včetně poboček zřízených v členských státech, jejichž měnou je euro (členské státy eurozóny), úvěrovými institucemi, které nemají své sídlo ani správní ústředí v členském státě eurozóny, avšak s výjimkou poboček zřízených mimo členské státy eurozóny úvěrovými institucemi usazenými v členském státě eurozóny. |
| --- | --- |

b)

pobočky úvěrových institucí včetně poboček zřízených v členských státech, jejichž měnou je euro (členské státy eurozóny), úvěrovými institucemi, které nemají své sídlo ani správní ústředí v členském státě eurozóny, avšak s výjimkou poboček zřízených mimo členské státy eurozóny úvěrovými institucemi usazenými v členském státě eurozóny.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| 1) | „minimálními rezervami“ se rozumí objem prostředků, které je instituce povinna držet jako rezervy na svých účtech minimálních rezerv u příslušné národní centrální banky; |
| --- | --- |

1)

„minimálními rezervami“ se rozumí objem prostředků, které je instituce povinna držet jako rezervy na svých účtech minimálních rezerv u příslušné národní centrální banky;

| 2) | „povinností minimálních rezerv“ se rozumí veškeré požadavky, které jsou instituce povinny splňovat podle tohoto nařízení v souvislosti s minimálními rezervami, pokud jde o výpočet, oznamování, potvrzování a udržování minimálních rezerv, jakož i vykazování a ověřování; |
| --- | --- |

2)

„povinností minimálních rezerv“ se rozumí veškeré požadavky, které jsou instituce povinny splňovat podle tohoto nařízení v souvislosti s minimálními rezervami, pokud jde o výpočet, oznamování, potvrzování a udržování minimálních rezerv, jakož i vykazování a ověřování;

| 3) | „členským státem eurozóny“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro; |
| --- | --- |

3)

„členským státem eurozóny“ se rozumí členský stát, jehož měnou je euro;

| 4) | „úvěrovou institucí“ se rozumí „úvěrová instituce“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

4)

„úvěrovou institucí“ se rozumí „úvěrová instituce“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013;

| 5) | „pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

5)

„pobočkou“ se rozumí pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013;

| 6) | „příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daná instituce rezidentem; |
| --- | --- |

6)

„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je daná instituce rezidentem;

| 7) | „účty minimálních rezerv“ se rozumí účty, na nichž instituce drží své minimální rezervy u příslušné národní centrální banky; |
| --- | --- |

7)

„účty minimálních rezerv“ se rozumí účty, na nichž instituce drží své minimální rezervy u příslušné národní centrální banky;

| 8) | „základem pro stanovení minimálních rezerv“ se rozumí suma způsobilých závazků, které se používají pro výpočet minimálních rezerv instituce; |
| --- | --- |

8)

„základem pro stanovení minimálních rezerv“ se rozumí suma způsobilých závazků, které se používají pro výpočet minimálních rezerv instituce;

| 9) | „sazbou minimálních rezerv“ se rozumí procentní podíl, který se uplatní na položky základu pro stanovení minimálních rezerv pro účely výpočtu minimálních rezerv instituce; |
| --- | --- |

9)

„sazbou minimálních rezerv“ se rozumí procentní podíl, který se uplatní na položky základu pro stanovení minimálních rezerv pro účely výpočtu minimálních rezerv instituce;

| 10) | „udržovacím obdobím“ se rozumí období, za něž se hodnotí dodržování povinnosti minimálních rezerv; |
| --- | --- |

10)

„udržovacím obdobím“ se rozumí období, za něž se hodnotí dodržování povinnosti minimálních rezerv;

| 11) | „denním konečným zůstatkem“ se rozumí stav rezerv k okamžiku, kdy byly uzavřeny všechny platby a kdy byly provedeny účetní záznamy související s přístupem ke stálým facilitám Eurosystému; |
| --- | --- |

11)

„denním konečným zůstatkem“ se rozumí stav rezerv k okamžiku, kdy byly uzavřeny všechny platby a kdy byly provedeny účetní záznamy související s přístupem ke stálým facilitám Eurosystému;

| 12) | „obchodním dnem národní centrální banky“ se rozumí každý den, kdy je národní centrální banka otevřena pro účely provádění operací měnové politiky Eurosystému; |
| --- | --- |

12)

„obchodním dnem národní centrální banky“ se rozumí každý den, kdy je národní centrální banka otevřena pro účely provádění operací měnové politiky Eurosystému;

| 13) | „obchodním dnem TARGET2“ se rozumí každý den, kdy je TARGET2 otevřen pro účely zúčtování platebních příkazů, jak je vymezeno v obecných zásadách Evropské centrální banky ECB/2012/27 (8); |
| --- | --- |

13)

„obchodním dnem TARGET2“ se rozumí každý den, kdy je TARGET2 otevřen pro účely zúčtování platebních příkazů, jak je vymezeno v obecných zásadách Evropské centrální banky ECB/2012/27 (8);

8

| 14) | „rezidentem“ rozumí každá fyzická nebo právnická osoba, která je rezidentem některého z členských států eurozóny ve smyslu čl. 1 bodu 4 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 (9); |
| --- | --- |

14)

„rezidentem“ rozumí každá fyzická nebo právnická osoba, která je rezidentem některého z členských států eurozóny ve smyslu čl. 1 bodu 4 nařízení Rady (ES) č. 2533/98 (9);

9

| 15) | „fúzí“ se rozumí operace, při které jedna nebo více úvěrových institucí („nabývané instituce“) převádějí v důsledku zrušení bez likvidace veškerá svá aktiva a pasiva na jinou úvěrovou instituci („nabývající instituce“), kterou může být nově založená úvěrová instituce; |
| --- | --- |

15)

„fúzí“ se rozumí operace, při které jedna nebo více úvěrových institucí („nabývané instituce“) převádějí v důsledku zrušení bez likvidace veškerá svá aktiva a pasiva na jinou úvěrovou instituci („nabývající instituce“), kterou může být nově založená úvěrová instituce;

| 16) | „rozdělením“ se rozumí operace, při které jedna úvěrová instituce („rozdělovaná instituce“) převádí v důsledku zrušení bez likvidace veškerá svá aktiva a pasiva na více než jednu instituci („přijímající instituce“), kterými mohou být nově založené úvěrové instituce. |
| --- | --- |

16)

„rozdělením“ se rozumí operace, při které jedna úvěrová instituce („rozdělovaná instituce“) převádí v důsledku zrušení bez likvidace veškerá svá aktiva a pasiva na více než jednu instituci („přijímající instituce“), kterými mohou být nově založené úvěrové instituce.

Článek 3

Držení minimálních rezerv

1.   Instituce uvedené v článku 1 drží minimální rezervy vypočtené v souladu s článkem 6 takto:

| a) | průměrný denní konečný zůstatek jednoho či více účtů minimálních rezerv za udržovací období není nižší než částka vypočtená pro toto období podle článku 6; |
| --- | --- |

a)

průměrný denní konečný zůstatek jednoho či více účtů minimálních rezerv za udržovací období není nižší než částka vypočtená pro toto období podle článku 6;

| b) | minimální rezervy jsou drženy na účtech minimálních rezerv vedených v eurech u příslušných národních centrálních bank v každém členském státě eurozóny, v němž jsou usazeny; |
| --- | --- |

b)

minimální rezervy jsou drženy na účtech minimálních rezerv vedených v eurech u příslušných národních centrálních bank v každém členském státě eurozóny, v němž jsou usazeny;

| c) | jako účty minimálních rezerv mohou být pro účely tohoto nařízení použity účty platebního styku vedené u národních centrálních bank; |
| --- | --- |

c)

jako účty minimálních rezerv mohou být pro účely tohoto nařízení použity účty platebního styku vedené u národních centrálních bank;

| d) | prostředky, na které se vztahují právní, smluvní, regulační nebo jiná omezení, která by instituci bránila v jejich realizaci, převodu, postoupení nebo v nakládání s těmito prostředky během příslušného udržovacího období, jsou z minimálních rezerv vyloučeny. |
| --- | --- |

d)

prostředky, na které se vztahují právní, smluvní, regulační nebo jiná omezení, která by instituci bránila v jejich realizaci, převodu, postoupení nebo v nakládání s těmito prostředky během příslušného udržovacího období, jsou z minimálních rezerv vyloučeny.

Pro účely písmene d) instituce bez zbytečného odkladu oznámí příslušné národní centrální bance jakákoli omezení uvedená v písmeni d).

2.   Má-li instituce v témže členském státě eurozóny několik poboček, platí tato ustanovení:

| a) | povinnost minimálních rezerv stanovenou v tomto článku splní za tyto pobočky sídlo nebo ústředí, pokud se v daném členském státě nachází; |
| --- | --- |

a)

povinnost minimálních rezerv stanovenou v tomto článku splní za tyto pobočky sídlo nebo ústředí, pokud se v daném členském státě nachází;

| b) | nemá-li instituce v daném členském státě sídlo ani ústředí, určí pro účely splnění povinnosti minimálních rezerv stanovené v tomto článku jednu ze svých poboček v tomto členském státě; |
| --- | --- |

b)

nemá-li instituce v daném členském státě sídlo ani ústředí, určí pro účely splnění povinnosti minimálních rezerv stanovené v tomto článku jednu ze svých poboček v tomto členském státě;

| c) | k posouzení, zda je splněn požadavek odst. 1 písm. a) tohoto článku, příslušná národní centrální banka použije všechny denní konečné zůstatky na účtech minimálních rezerv poboček této instituce v témže členském státě. |
| --- | --- |

c)

k posouzení, zda je splněn požadavek odst. 1 písm. a) tohoto článku, příslušná národní centrální banka použije všechny denní konečné zůstatky na účtech minimálních rezerv poboček této instituce v témže členském státě.

3.   Evropská centrální banka (ECB) zveřejňuje na svých internetových stránkách tyto seznamy:

| a) | seznam institucí, které podléhají povinnosti minimálních rezerv podle tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

seznam institucí, které podléhají povinnosti minimálních rezerv podle tohoto nařízení;

| b) | seznam institucí, které jsou zproštěny povinnosti minimálních rezerv podle článku 4, s výjimkou institucí uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až c). |
| --- | --- |

b)

seznam institucí, které jsou zproštěny povinnosti minimálních rezerv podle článku 4, s výjimkou institucí uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až c).

Článek 4

Výjimky z povinnosti minimálních rezerv

1.   Instituce jsou zproštěny povinnosti minimálních rezerv uvedené v článku 3, je-li splněna kterákoli z těchto podmínek:

| a) | povolení uvedené v čl. 1 písm. a) bodu i) bylo odebráno nebo se jej instituce vzdala; nebo |
| --- | --- |

a)

povolení uvedené v čl. 1 písm. a) bodu i) bylo odebráno nebo se jej instituce vzdala; nebo

| b) | instituce je předmětem likvidačního řízení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES (10). |
| --- | --- |

b)

instituce je předmětem likvidačního řízení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES (10).

2.   ECB může na žádost příslušné národní centrální banky udělit výjimku z povinnosti minimálních rezerv v článku 3, pokud nastane některá z těchto skutečností:

| a) | na instituci se vztahuje reorganizační opatření podle směrnice 2001/24/ES; |
| --- | --- |

a)

na instituci se vztahuje reorganizační opatření podle směrnice 2001/24/ES;

| b) | na instituci se vztahuje příkaz ke zmrazení majetku vydaný Unií nebo členským státem nebo se na ni vztahují opatření přijatá Unií podle článku 75 Smlouvy, jež omezují schopnost instituce používat své prostředky; |
| --- | --- |

b)

na instituci se vztahuje příkaz ke zmrazení majetku vydaný Unií nebo členským státem nebo se na ni vztahují opatření přijatá Unií podle článku 75 Smlouvy, jež omezují schopnost instituce používat své prostředky;

| c) | ECB a národní centrální banky (Eurosystém) pozastavily nebo vyloučily přístup dotčené instituce k operacím Eurosystému na volném trhu nebo stálým facilitám Eurosystému podle obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (11); |
| --- | --- |

c)

ECB a národní centrální banky (Eurosystém) pozastavily nebo vyloučily přístup dotčené instituce k operacím Eurosystému na volném trhu nebo stálým facilitám Eurosystému podle obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) (11);

| d) | není přiměřené na dotčené instituci požadovat, aby držela minimální rezervy. |
| --- | --- |

d)

není přiměřené na dotčené instituci požadovat, aby držela minimální rezervy.

Pro účely písm. c) prvního pododstavce, pokud Rada guvernérů ECB obnoví přístup instituce k operacím Eurosystému na volném trhu nebo stálým facilitám Eurosystému podle článku 158 obecných zásad (EU) 2015/510 (ECB/2014/60), výjimka přestává platit od začátku následujícího udržovacího období.

3.   Pro účely udělení výjimek ve smyslu odst. 2 písm. d) zohlední příslušné národní centrální banky a ECB všechny tyto skutečnosti:

| a) | zda je instituce oprávněna plnit pouze funkce zvláštního účelu; |
| --- | --- |

a)

zda je instituce oprávněna plnit pouze funkce zvláštního účelu;

| b) | zda instituce nesmí aktivně vykonávat bankovní činnost v hospodářské soutěži s jinými úvěrovými institucemi; |
| --- | --- |

b)

zda instituce nesmí aktivně vykonávat bankovní činnost v hospodářské soutěži s jinými úvěrovými institucemi;

| c) | zda má instituce právní povinnost mít všechny své vklady účelově vázány pro regionální nebo mezinárodní rozvojovou pomoc. |
| --- | --- |

c)

zda má instituce právní povinnost mít všechny své vklady účelově vázány pro regionální nebo mezinárodní rozvojovou pomoc.

Pro účely písm. a) je instituce oprávněna plnit pouze funkce zvláštního účelu, pokud vykonává konkrétní úkoly veřejné správy nebo pokud jí zákon nebo statut zakazuje vykonávat činnost úvěrových institucí.

4.   Výjimky uvedené v tomto článku se uplatňují od začátku udržovacího období, v němž příslušná skutečnost nastane.

Článek 5

Základ pro stanovení minimálních rezerv

1.   Instituce vypočítají svůj základ pro stanovení minimálních rezerv za použití statistických informací o těchto závazcích vykazovaných podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2):

| a) | vklady a |
| --- | --- |

a)

vklady a

| b) | emitované dluhové cenné papíry. |
| --- | --- |

b)

emitované dluhové cenné papíry.

Pokud má instituce závazky vůči pobočce téhož subjektu, která se nachází mimo eurozónu, nebo vůči sídlu či správnímu ústředí téhož subjektu, které se nachází mimo eurozónu, zahrnují se tyto závazky do základu pro stanovení minimálních rezerv.

2.   Ze základu pro stanovení minimálních rezerv, který se vypočte podle odstavce 1, se vyloučí tyto závazky:

| a) | závazky vůči jiné instituci, pokud:






  i) | tato instituce podléhá povinnosti minimálních rezerv podle tohoto nařízení, a |
| --- | --- | --- |

a)

závazky vůči jiné instituci, pokud:

i)

tato instituce podléhá povinnosti minimálních rezerv podle tohoto nařízení, a

| ii) | tato instituce není zproštěna povinnosti minimálních rezerv ani jí nebyla udělena výjimka podle článku 4; |
| --- | --- |

ii)

tato instituce není zproštěna povinnosti minimálních rezerv ani jí nebyla udělena výjimka podle článku 4;

| b) | závazky vůči ECB nebo národní centrální bance členského státu eurozóny. |
| --- | --- |

b)

závazky vůči ECB nebo národní centrální bance členského státu eurozóny.

3.   Jsou-li ze základu pro stanovení minimálních rezerv vyloučeny závazky podle odstavce 2, instituce:

| a) | bez zbytečného odkladu oznámí příslušné národní centrální bance výši vyloučených závazků; |
| --- | --- |

a)

bez zbytečného odkladu oznámí příslušné národní centrální bance výši vyloučených závazků;

| b) | poskytne důkazy o těchto závazcích; |
| --- | --- |

b)

poskytne důkazy o těchto závazcích;

| c) | odečte sumu těchto závazků ze základu pro stanovení minimálních rezerv po prokázání výše závazků příslušné národní centrální bance v souladu s písmenem b). |
| --- | --- |

c)

odečte sumu těchto závazků ze základu pro stanovení minimálních rezerv po prokázání výše závazků příslušné národní centrální bance v souladu s písmenem b).

Pro účely písmene b), není-li instituce schopna příslušné národní centrální bance prokázat výši závazků v kategorii „emitované dluhové cenné papíry“, uplatní tato instituce na hodnotu zůstatku dluhových cenných papírů, které vydala a které mají původní splatnost do dvou let včetně, standardní odpočet uveřejněný na internetových stránkách ECB.

4.   Při stanovení standardního odpočtu, který se uplatní na závazky v kategorii emitovaných dluhových cenných papírů se splatností do dvou let ve smyslu odstavce 3, vezme ECB v úvahu poměr uplatňovaný pro eurozónu mezi stavem relevantních nástrojů emitovaných úvěrovými institucemi a držených jinými úvěrovými institucemi, ECB a příslušnými národními centrálními bankami a celkovou hodnotou zůstatku těchto nástrojů emitovaných úvěrovými institucemi.

5.   Instituce vypočtou svůj základ pro stanovení minimálních rezerv pro určité udržovací období na základě údajů za měsíc předcházející o dva měsíce měsíc, v němž udržovací období začíná.

6.   Instituce ve zbytkové části, jak jsou vymezeny v článku 2 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), vypočítají svůj základ pro stanovení minimálních rezerv pro dvě po sobě následující udržovací období, počínaje udržovacím obdobím, které začíná třetím měsícem po skončení čtvrtletí, na základě údajů z konce čtvrtletí vykázaných v souladu s nařízením (EU) (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Tyto instituce oznámí své minimální rezervy příslušné národní centrální bance podle článku 7.

Článek 6

Výpočet minimálních rezerv

1.   Minimální rezervy, které instituce drží podle článku 3, se vypočítají použitím těchto sazeb minimálních rezerv na každý ze závazků základu pro stanovení minimálních rezerv uvedeného v článku 5.

| a) | sazba minimálních rezerv 0 % platí pro tyto kategorie uvedené v části 2 přílohy II nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2):






  i) | vklady, které splňují jednu z těchto podmínek:






  — | mají dohodnutou splatnost delší než dva roky, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

sazba minimálních rezerv 0 % platí pro tyto kategorie uvedené v části 2 přílohy II nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2):

i)

vklady, které splňují jednu z těchto podmínek:

—

mají dohodnutou splatnost delší než dva roky,

| — | mají výpovědní lhůtu delší než dva roky, |
| --- | --- |

—

mají výpovědní lhůtu delší než dva roky,

| — | jsou repo operacemi; |
| --- | --- |

—

jsou repo operacemi;

| ii) | emitované dluhové cenné papíry s původní splatností delší než dva roky. |
| --- | --- |

ii)

emitované dluhové cenné papíry s původní splatností delší než dva roky.

| b) | sazba minimálních rezerv 1 % platí pro všechny ostatní závazky zahrnuté do základu pro stanovení minimálních rezerv. |
| --- | --- |

b)

sazba minimálních rezerv 1 % platí pro všechny ostatní závazky zahrnuté do základu pro stanovení minimálních rezerv.

2.   S výhradou požadavků uvedených v článcích 10 až 12 odečtou národní centrální banky nebo instituce od vypočtené výše minimálních rezerv každé instituce paušální odpočitatelnou položku ve výši 100 000 EUR.

3.   Národní centrální banky používají minimální rezervy vypočtené v souladu s článkem 6 pro

| a) | úročení držených minimálních rezerv; |
| --- | --- |

a)

úročení držených minimálních rezerv;

| b) | posouzení, zda je splněn požadavek uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. a). |
| --- | --- |

b)

posouzení, zda je splněn požadavek uvedený v čl. 3 odst. 1 písm. a).

Článek 7

Oznamování minimálních rezerv

1.   Národní centrální banky stanoví postup pro oznamování individuálních minimálních rezerv institucí. Součástí tohoto postupu je určení, zda výpočet minimálních rezerv v souladu s článkem 6 provede příslušná národní centrální banka nebo instituce.

2.   Pokud minimální rezervy instituce vypočítává podle odstavce 1 příslušná národní centrální banka, platí tato ustanovení:

| a) | příslušná národní centrální banka oznámí instituci výši jejích minimálních rezerv nejpozději tři obchodní dny národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období; |
| --- | --- |

a)

příslušná národní centrální banka oznámí instituci výši jejích minimálních rezerv nejpozději tři obchodní dny národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období;

| b) | instituce potvrdí výši svých minimálních rezerv nejpozději poslední obchodní den národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období; |
| --- | --- |

b)

instituce potvrdí výši svých minimálních rezerv nejpozději poslední obchodní den národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období;

| c) | pokud instituce neodpoví na oznámení uvedené v písmeni a) do konce obchodního dne národní centrální banky, který předchází začátku udržovacího období, má se za to, že potvrdila výši minimálních rezerv ve smyslu písmene b) a oznámená výše minimálních rezerv pro tuto instituci platí pro příslušné udržovací období. |
| --- | --- |

c)

pokud instituce neodpoví na oznámení uvedené v písmeni a) do konce obchodního dne národní centrální banky, který předchází začátku udržovacího období, má se za to, že potvrdila výši minimálních rezerv ve smyslu písmene b) a oznámená výše minimálních rezerv pro tuto instituci platí pro příslušné udržovací období.

3.   Pokud své minimální rezervy vypočítává podle odstavce 1 instituce, platí tato ustanovení:

| a) | instituce oznámí příslušné národní centrální bance výši svých minimálních rezerv nejpozději tři obchodní dny národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období; |
| --- | --- |

a)

instituce oznámí příslušné národní centrální bance výši svých minimálních rezerv nejpozději tři obchodní dny národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období;

| b) | příslušná národní centrální banka potvrdí výši minimálních rezerv instituce nejpozději poslední obchodní den národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období; |
| --- | --- |

b)

příslušná národní centrální banka potvrdí výši minimálních rezerv instituce nejpozději poslední obchodní den národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období;

| c) | pokud příslušná národní centrální banka neodpoví na oznámení uvedené v písmeni a) do konce obchodního dne národní centrální banky, který předchází začátku udržovacího období, má se za to, že potvrdila výši minimálních rezerv ve smyslu písmene b) a oznámená výše minimálních rezerv pro tuto instituci platí pro příslušné udržovací období. |
| --- | --- |

c)

pokud příslušná národní centrální banka neodpoví na oznámení uvedené v písmeni a) do konce obchodního dne národní centrální banky, který předchází začátku udržovacího období, má se za to, že potvrdila výši minimálních rezerv ve smyslu písmene b) a oznámená výše minimálních rezerv pro tuto instituci platí pro příslušné udržovací období.

4.   Pro účely odstavců 2 a 3 může příslušná národní centrální banka stanovit dřívější datum pro oznámení minimálních rezerv.

5.   Národní centrální banky mohou stanovit podmínky, za nichž mohou instituce opravovat základ pro stanovení minimálních rezerv a minimální rezervy oznámené v souladu s tímto článkem, jakož i lhůty, v nichž lze takové opravy provést. Po potvrzení minimálních rezerv ve smyslu odstavců 2 a 3 nejsou opravy povoleny.

6.   K provedení postupů uvedených v tomto článku zveřejní příslušné národní centrální banky kalendáře stanovující lhůty pro oznámení a potvrzení údajů týkajících se výpočtu minimálních rezerv.

7.   Pokud instituce nevykáže statistické údaje uvedené v nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), příslušná národní centrální banka odhadne minimální rezervy této instituce pro příslušné udržovací období na základě dřívějších údajů vykázaných danou institucí a na základě jiných relevantních informací a oznámí instituci výši jejích minimálních rezerv nejméně tři obchodní dny národní centrální banky před začátkem příslušného udržovacího období.

Článek 8

Udržovací období

1.   Nestanoví-li Rada guvernérů jinak, udržovací období začíná dnem vypořádání hlavní refinanční operace po schůzi Rady guvernérů, na kterou je plánováno hodnocení měnové politiky, a končí dnem, který předchází začátku následujícího udržovacího období.

2.   Výkonná rada ECB zveřejní kalendář udržovacích období na internetových stránkách ECB. Národní centrální banky zveřejní tento kalendář též na svých internetových stránkách. ECB a národní centrální banky zveřejní tento kalendář nejméně tři měsíce před začátkem každého kalendářního roku.

3.   Rada guvernérů ECB může kalendář uvedený v odstavci 2 změnit. Změněný kalendář se zveřejní na internetových stránkách ECB a národních centrálních bank před začátkem udržovacího období, jehož se příslušná změna týká.

Článek 9

Úročení

1.   Příslušná národní centrální banka úročí minimální rezervy na účtech minimálních rezerv průměrnou úrokovou sazbou pro hlavní refinanční operace Eurosystému během udržovacího období (váženou podle počtu kalendářních dnů) podle následujícího vzorce (výsledek se zaokrouhlí na nejbližší cent):

Image 1

Image 2

Kde:

| Rt | = | úroky, které připadají na držené minimální rezervy v udržovacím období t; |
| --- | --- | --- |
| Ht | = | průměrná denní výše držených minimálních rezerv v udržovacím období t; |
| nt | = | počet kalendářních dnů udržovacího období t; |
| rt | = | sazba pro úročení minimálních rezerv držených během udržovacího období t; sazba se standardně zaokrouhlí na dvě desetinná místa; |
| i | = | i-tý kalendářní den udržovacího období t; |
| MRi | = | mezní úroková sazba poslední hlavní refinanční operace vypořádané v kalendářním dni i nebo před tímto kalendářním dnem. |

Rt

=

úroky, které připadají na držené minimální rezervy v udržovacím období t;

Ht

=

průměrná denní výše držených minimálních rezerv v udržovacím období t;

nt

=

počet kalendářních dnů udržovacího období t;

rt

=

sazba pro úročení minimálních rezerv držených během udržovacího období t; sazba se standardně zaokrouhlí na dvě desetinná místa;

i

=

i-tý kalendářní den udržovacího období t;

MRi

=

mezní úroková sazba poslední hlavní refinanční operace vypořádané v kalendářním dni i nebo před tímto kalendářním dnem.

2.   Příslušná národní centrální banka připíše úroky z držených minimálních rezerv druhý obchodní den TARGET2 po skončení udržovacího období, za něž úroky připadají.

Článek 10

Nepřímé držení minimálních rezerv přes zprostředkovatele

1.   Instituce mohou požádat příslušnou národní centrální banku o povolení držet všechny své minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatelskou instituci, pokud tato zprostředkovatelská instituce:

| a) | je rezidentem téhož členského státu; |
| --- | --- |

a)

je rezidentem téhož členského státu;

| b) | je institucí, na kterou se vztahuje povinnost minimálních rezerv; |
| --- | --- |

b)

je institucí, na kterou se vztahuje povinnost minimálních rezerv;

| c) | kromě držení minimálních rezerv pro danou instituci běžně vykonává určité administrativní úkoly (například správu hotovosti). |
| --- | --- |

c)

kromě držení minimálních rezerv pro danou instituci běžně vykonává určité administrativní úkoly (například správu hotovosti).

2.   Pro účely odstavce 1, požádá-li instituce o povolení držet všechny své minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatelskou instituci, uzavře za tímto účelem s touto zprostředkovatelskou institucí dohodu. Tato dohoda musí minimálně stanovit:

| a) | zda si žádající instituce přeje přístup ke stálým facilitám Eurosystému a operacím Eurosystému na volném trhu, a |
| --- | --- |

a)

zda si žádající instituce přeje přístup ke stálým facilitám Eurosystému a operacím Eurosystému na volném trhu, a

| b) | výpovědní lhůtu v délce nejméně dvanácti měsíců, aniž by byl dotčen čl. 10 odst. 7 písm. b). |
| --- | --- |

b)

výpovědní lhůtu v délce nejméně dvanácti měsíců, aniž by byl dotčen čl. 10 odst. 7 písm. b).

Pokud instituce vypoví dohodu ve smyslu písmene b), oznámí to bez zbytečného odkladu příslušné národní centrální bance.

3.   Pokud mateřská společnost skupiny konsoliduje ve svém statistickém vykazování činnost dceřiných společností, které jsou rezidenty téhož členského státu, v souladu s čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), tato mateřská společnost může příslušnou národní centrální banku požádat o povolení držet minimální rezervy skupiny jako zprostředkovatel.

4.   Pokud mateřská společnost požádá o povolení držet minimální rezervy skupiny jako zprostředkovatel podle odstavce 3, uzavře s každou institucí v této skupině dohodu o tom, že bude jednat jako zprostředkovatel. Tyto dohody musí minimálně stanovit:

| a) | zda mateřská společnost nebo dceřiné společnosti budou mít přístup ke stálým facilitám Eurosystému a operacím Eurosystému na volném trhu, a |
| --- | --- |

a)

zda mateřská společnost nebo dceřiné společnosti budou mít přístup ke stálým facilitám Eurosystému a operacím Eurosystému na volném trhu, a

| b) | výpovědní lhůtu v délce nejméně dvanácti měsíců. |
| --- | --- |

b)

výpovědní lhůtu v délce nejméně dvanácti měsíců.

5.   Příslušná národní centrální banka může udělit žádající instituci povolení držet minimální rezervy přes zprostředkovatele a tuto skutečnost bez zbytečného odkladu oznámí dotčené instituci a zprostředkovatelské instituci. Toto povolení nabývá účinku začátkem prvního udržovacího období, které následuje po dni udělení povolení, a platí po dobu trvání dohody uvedené v odstavci 2 nebo 4 nebo do odnětí takového povolení podle odstavců 7 a 8.

Pro účely tohoto nařízení se má za to, že povolení držet minimální rezervy přes zprostředkovatele, které bylo instituci uděleno v souladu s článkem 10 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), bylo vydáno v souladu s tímto odstavcem.

6.   Pokud zprostředkovatelská instituce drží minimální rezervy pro jinou instituci podle tohoto článku, drží tyto rezervy na svých účtech minimálních rezerv dodatečně k vlastním rezervám drženým v souladu s tímto nařízením.

7.   ECB nebo příslušná národní centrální banka může kdykoli odejmout povolení udělené podle odstavce 5, je-li splněna kterákoli z těchto podmínek:

| a) | kterákoli ze stran dohody uvedené v odstavci 2 nebo 4 neplní požadavky tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

kterákoli ze stran dohody uvedené v odstavci 2 nebo 4 neplní požadavky tohoto nařízení;

| b) | kterákoli ze stran dohody uvedené v odstavci 2 nebo 4 požádá o odnětí povolení podle tohoto článku; |
| --- | --- |

b)

kterákoli ze stran dohody uvedené v odstavci 2 nebo 4 požádá o odnětí povolení podle tohoto článku;

| c) | již nejsou splněny podmínky pro nepřímé držení minimálních rezerv stanovené v odstavci 1; nebo |
| --- | --- |

c)

již nejsou splněny podmínky pro nepřímé držení minimálních rezerv stanovené v odstavci 1; nebo

| d) | existují důvody obezřetnostního dohledu nad zprostředkovatelskou institucí. |
| --- | --- |

d)

existují důvody obezřetnostního dohledu nad zprostředkovatelskou institucí.

8.   Při rozhodování, zda odejmout povolení podle odstavce 7, příslušná národní centrální banka nebo ECB posoudí:

| a) | zda k ukončení dohody došlo na základě vzájemné dohody smluvních stran; |
| --- | --- |

a)

zda k ukončení dohody došlo na základě vzájemné dohody smluvních stran;

| b) | zda instituce, která drží své minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatele, je schopna plnit svou povinnost minimálních rezerv. |
| --- | --- |

b)

zda instituce, která drží své minimální rezervy nepřímo přes zprostředkovatele, je schopna plnit svou povinnost minimálních rezerv.

9.   Pokud příslušná národní centrální banka nebo ECB odejme povolení podle odstavce 7, platí tato ustanovení:

| a) | odnětí povolení nabývá účinku na konci udržovacího období, s výjimkou případů, kdy je povolení odňato podle odst. 7 písm. d); |
| --- | --- |

a)

odnětí povolení nabývá účinku na konci udržovacího období, s výjimkou případů, kdy je povolení odňato podle odst. 7 písm. d);

| b) | je-li povolení odňato podle odst. 7 písm. d), odnětí povolení se stává okamžitě účinným a minimální lhůta pro oznámení uvedená v písmeni c) tohoto odstavce se neuplatňuje; |
| --- | --- |

b)

je-li povolení odňato podle odst. 7 písm. d), odnětí povolení se stává okamžitě účinným a minimální lhůta pro oznámení uvedená v písmeni c) tohoto odstavce se neuplatňuje;

| c) | příslušná národní centrální banka nebo ECB vyrozumí o odnětí povolení obě strany dohody uvedené v odstavci 2 nebo 4 alespoň pět pracovních dnů před skončením posledního udržovacího období, na něž se povolení vztahuje. |
| --- | --- |

c)

příslušná národní centrální banka nebo ECB vyrozumí o odnětí povolení obě strany dohody uvedené v odstavci 2 nebo 4 alespoň pět pracovních dnů před skončením posledního udržovacího období, na něž se povolení vztahuje.

10.   Ukládá-li ECB sankce podle nařízení (ES) č. 2532/98, může tyto sankce uložit zprostředkovatelské instituci, jakož i instituci, pro kterou zprostředkovatelská instituce drží minimální rezervy.

Článek 11

Agregované vykazování základu pro stanovení minimálních rezerv

1.   Požádá-li instituce příslušnou národní centrální banku o povolení držet všechny své minimální rezervy nepřímo prostřednictvím mateřské instituce podle čl. 10 odst. 3, může tato mateřská instituce požádat příslušnou národní centrální banku o povolení vykazovat svůj základ pro stanovení minimálních rezerv a základ pro stanovení minimálních rezerv institucí v této skupině na agregovaném základě a v souladu s nařízením (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Národní centrální banky mohou udělit mateřským institucím povolení vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě a v souladu s nařízením (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

2.   Požádá-li mateřská instituce příslušnou národní centrální banku o povolení vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě podle odstavce 1, příslušná národní centrální banka zajistí, aby dohoda uvedená v čl. 10 odst. 4 obsahovala uznání případné ztráty nároku na paušální odpočitatelnou položku uvedenou v čl. 6 odst. 2 na individuální úrovni.

3.   Pokud příslušná národní centrální banka udělí mateřské instituci povolení vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě podle odstavce 1, bez zbytečného odkladu to oznámí příslušné instituci. Toto povolení nabývá účinku začátkem prvního udržovacího období, které následuje po dni udělení povolení, a platí po dobu trvání dohody uvedené v odstavci 2 nebo do odnětí takového povolení.

4.   Pokud příslušná národní centrální banka udělí mateřské instituci povolení vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě podle odstavce 1, od minimálních rezerv držených zprostředkovatelskou institucí se automaticky odečte jedna paušální odpočitatelná položka uvedená v čl. 6 odst. 2.

5.   Povolení vykazovat základ pro stanovení minimálních rezerv na agregovaném základě, které instituci udělila ECB v souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9), se považuje za platné a použitelné pro účely tohoto nařízení, dokud toto povolení není odňato.

Článek 12

Fúze a rozdělení

1.   Pokud během udržovacího období nabude účinnosti fúze, platí tato ustanovení:

| a) | nabývající instituce splní požadavky tohoto nařízení za nabývanou instituci; |
| --- | --- |

a)

nabývající instituce splní požadavky tohoto nařízení za nabývanou instituci;

| b) | výše minimálních rezerv nabývající instituce se sníží o každou paušální odpočitatelnou položku, kterou lze uplatnit podle čl. 6 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

výše minimálních rezerv nabývající instituce se sníží o každou paušální odpočitatelnou položku, kterou lze uplatnit podle čl. 6 odst. 2;

| c) | národní centrální banky posoudí, zda instituce splňují požadavky čl. 3 odst. 1 písm. a), tak, že vezmou v úvahu denní konečné zůstatky na účtech minimálních rezerv nabývajících i nabývaných institucí. |
| --- | --- |

c)

národní centrální banky posoudí, zda instituce splňují požadavky čl. 3 odst. 1 písm. a), tak, že vezmou v úvahu denní konečné zůstatky na účtech minimálních rezerv nabývajících i nabývaných institucí.

2.   V udržovacím období následujícím bezprostředně po udržovacím období uvedeném v odstavci 1 se použijí tato ustanovení:

| a) | minimální rezervy nabývající instituce se snižují v souladu s čl. 6 odst. 2 jen o jednu paušální odpočitatelnou položku; a |
| --- | --- |

a)

minimální rezervy nabývající instituce se snižují v souladu s čl. 6 odst. 2 jen o jednu paušální odpočitatelnou položku; a

| b) | výše minimálních rezerv nabývající instituce se vypočte pro účely článku 6 ze základu pro stanovení minimálních rezerv, shrnujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývaných institucí a nabývající instituce. |
| --- | --- |

b)

výše minimálních rezerv nabývající instituce se vypočte pro účely článku 6 ze základu pro stanovení minimálních rezerv, shrnujícího základy pro stanovení minimálních rezerv nabývaných institucí a nabývající instituce.

Pro účely písmene b) se při výpočtu použijí základy pro stanovení minimálních rezerv každé instituce pro příslušné udržovací období, jako kdyby k fúzi nedošlo, a v souladu s pravidly vymezenými v části 2 přílohy III nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

Jsou-li splněny podmínky odstavce 4 části 2 přílohy III nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), použije se ustanovení prvního pododstavce i pro následující udržovací období.

3.   Pokud během udržovacího období nabude účinnosti rozdělení, platí tato ustanovení:

| a) | přijímající instituce, které jsou úvěrovými institucemi, splní požadavky tohoto nařízení za rozdělovanou instituci; |
| --- | --- |

a)

přijímající instituce, které jsou úvěrovými institucemi, splní požadavky tohoto nařízení za rozdělovanou instituci;

| b) | každá z přijímajících úvěrových institucí splní požadavky tohoto nařízení pro tu část základu pro stanovení minimálních rezerv rozdělované instituce, která je jí přidělena; |
| --- | --- |

b)

každá z přijímajících úvěrových institucí splní požadavky tohoto nařízení pro tu část základu pro stanovení minimálních rezerv rozdělované instituce, která je jí přidělena;

| c) | rezervy držené rozdělovanou institucí se rozdělí poměrně mezi přijímající instituce; |
| --- | --- |

c)

rezervy držené rozdělovanou institucí se rozdělí poměrně mezi přijímající instituce;

| d) | paušální odpočitatelná položka uvedená v čl. 6 odst. 2 se odečte od minimálních rezerv každé přijímající instituce. |
| --- | --- |

d)

paušální odpočitatelná položka uvedená v čl. 6 odst. 2 se odečte od minimálních rezerv každé přijímající instituce.

4.   Během udržovacího období bezprostředně následujícího po udržovacím období, v němž rozdělení nabylo účinnosti, a až do té doby, než přijímající instituce vykážou své základy pro stanovení minimálních rezerv v souladu s nařízením (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), se použijí tato ustanovení:

| a) | každá z přijímajících institucí splní požadavky tohoto nařízení pro tu část základu pro stanovení minimálních rezerv rozdělované instituce, která je jí přidělena; a |
| --- | --- |

a)

každá z přijímajících institucí splní požadavky tohoto nařízení pro tu část základu pro stanovení minimálních rezerv rozdělované instituce, která je jí přidělena; a

| b) | paušální odpočitatelná položka uvedená v čl. 6 odst. 2 se odečte od minimálních rezerv každé přijímající instituce. |
| --- | --- |

b)

paušální odpočitatelná položka uvedená v čl. 6 odst. 2 se odečte od minimálních rezerv každé přijímající instituce.

Článek 13

Přenesení pravomocí v případě přijetí eura

1.   Pokud členský stát přijme euro v souladu se Smlouvou, Rada guvernérů tímto přenáší na Výkonnou radu pravomoc rozhodnout po zohlednění stanoviska Výboru ESCB pro tržní operace o:

| a) | datech přechodného udržovacího období pro uplatňování povinnosti minimálních rezerv podle článku 3 na instituce usazené v daném členském státě, přičemž prvním dnem období je den přijetí eura v daném členském státě; |
| --- | --- |

a)

datech přechodného udržovacího období pro uplatňování povinnosti minimálních rezerv podle článku 3 na instituce usazené v daném členském státě, přičemž prvním dnem období je den přijetí eura v daném členském státě;

| b) | způsobu výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv uvedeného v článku 5 během přechodného udržovacího období uvedeného v písmeni a); |
| --- | --- |

b)

způsobu výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv uvedeného v článku 5 během přechodného udržovacího období uvedeného v písmeni a);

| c) | lhůtě, v níž mají instituce usazené v daném členském státě nebo příslušná národní centrální banka provést výpočet a ověření minimálních rezerv pro přechodné udržovací období. |
| --- | --- |

c)

lhůtě, v níž mají instituce usazené v daném členském státě nebo příslušná národní centrální banka provést výpočet a ověření minimálních rezerv pro přechodné udržovací období.

Výkonná rada přijme a zveřejní rozhodnutí podle prvního pododstavce alespoň dva měsíce přede dnem přijetí eura v příslušném členském státě a informuje o tom Radu guvernérů.

2.   Rada guvernérů na Výkonnou radu dále přenáší pravomoc povolit, aby si instituce, které jsou usazeny v jiných členských státech eurozóny, od základu pro stanovení minimálních rezerv pro příslušná udržovací období po dobu přechodného udržovacího období uvedeného v odst. 1 písm. a) a bezprostředně po něm, odečetly závazky vůči institucím usazeným v členském státě, který přijímá euro.

Ustanovení prvního pododstavce se použije v případě, že instituce v členském státě, který přijímá euro, nejsou v době výpočtu minimálních rezerv na seznamu institucí uvedeném v čl. 3 odst. 3 písm. a). Rozhodnutí přijatá Výkonnou radou, která umožňují odpočet podle tohoto odstavce, mohou v takovém případě rovněž stanovit způsob výpočtu odpočtu těchto závazků.

.

Článek 14

Ověřování

1.   Příslušné národní centrální banky mají podle čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 2531/98 právo ověřovat správnost a kvalitu informací, které instituce poskytly o základu pro stanovení minimálních rezerv.

2.   Oznámí-li instituce svůj výpočet minimálních rezerv podle čl. 7 odst. 3, příslušná národní centrální banka ověří správnost tohoto výpočtu a kontroluje soulad se statistickými informacemi vykázanými podle nařízení (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

Článek 15

Zrušení

1.   Nařízení (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) se zrušuje s účinkem ode dne 26. června 2021.

2.   Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.

Článek 16

Závěrečná ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost pátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 26. června 2021. Článek 3 se použije ode dne 28. července 2021, prvního dne pátého udržovacího období v roce 2021.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. ledna 2021.

Za Radu guvernérů ECB

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 4.

2

(3)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10).

3

(4)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2021/379 ze dne 22. ledna 2021 o rozvahových položkách úvěrových institucí a sektoru měnových finančních institucí (ECB/2021/2) (viz strana 16 v tomto čísle Úředního věstníku).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. Věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostních požadavcích na investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 575/2013, (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 806/2014 (Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 1).

6

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

7

(8)  Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2012/27 ze dne 5. prosince 2012 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (Úř. věst. L 30, 30.1.2013, s. 1).

8

(9)  Nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/24/ES ze dne 4. dubna 2001 o reorganizaci a likvidaci úvěrových společností (Úř. věst. L 125, 5.5.2001, s. 15).

10

(11)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2015/510 ze dne 19. prosince 2014 o provádění rámce měnové politiky Eurosystému (ECB/2014/60) (Úř. věst. L 91, 2.4.2015, s. 3).

11

---

PŘÍLOHA I

Zrušené nařízení a seznam jeho následných změn

Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) (Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10).

Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1052/2008 (ECB/2008/10) (Úř. věst. L 282, 25.10.2008, s. 14).

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1358/2011 (ECB/2011/26) (Úř. věst. L 338, 21.12.2011, s. 51).

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1376/2014 (ECB/2014/52) (Úř. věst. L 366, 20.12.2014, s. 79).

Nařízení Evropské centrální banky (EU) 2016/1705 (ECB/2016/26) (Úř. věst. L 257, 23.9.2016, s. 10).

---

PŘÍLOHA II

Srovnávací tabulka

| Nařízení (ES) č. 1745/2003 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 2 |
| Čl. 2 odst. 1 | Článek 1 |
| Čl. 2 odst. 2 první pododstavec | Čl. 4 odst. 1 |
| Čl. 2 odst. 2 druhý pododstavec | Čl. 4 odst. 2 a 3 |
| Čl. 2 odst. 3 | Čl. 3 odst. 3 |
| — | Čl. 3 odst. 1 písm. d) a čl. 3 odst. 4 |
| Čl. 3 odst. 1 | Čl. 5 odst. 1 |
| Čl. 3 odst. 2 | Čl. 5 odst. 2 |
| Čl. 3 odst. 2a první pododstavec | Čl. 5 odst. 3 |
| Čl. 3 odst. 2a druhý pododstavec | Čl. 5 odst. 4 |
| — | Čl. 5 odst. 5 |
| Čl. 3 odst. 3 | Čl. 5 odst. 6 |
| Čl. 3 odst. 4 | Čl. 5 odst. 7 |
| Čl. 4 odst. 1 | Čl. 6 odst. 1 písm. a) |
| Čl. 4 odst. 2 | Čl. 6 odst. 1 písm. b) |
| Čl. 5 odst. 1 | Čl. 6 odst. 1 úvodní věta a čl. 6 odst. 3 |
| Čl. 5 odst. 2 | Čl. 6 odst. 2 |
| Čl. 5 odst. 3 | Čl. 7 odst. 1 až 5 |
| Čl. 5 odst. 4 | Čl. 7 odst. 6 |
| Čl. 5 odst. 5 | Čl. 7 odst. 7 |
| Čl. 6 odst. 1 první a druhá věta | Čl. 3 odst. 1 písm. b) |
| Čl. 6 odst. 1 třetí věta | Čl. 3 odst. 1 písm. c) |
| Čl. 6 odst. 2 | Čl. 3 odst. 1 písm. a) |
| Čl. 6 odst. 3 | Čl. 3 odst. 2 |
| Článek 7 | Článek 8 |
| Článek 8 | Článek 9 |
| Článek 9 | Čl. 14 odst. 1 |
| Čl. 10 odst. 1 a 2 | Čl. 10 odst. 1 a 2, čl. 10 odst. 5 |
| Čl. 10 odst. 3 | Čl. 10 odst. 6 a 10 |
| Čl. 10 odst. 4 | Čl. 10 odst. 7 a čl. 10 odst. 9 písm. a) a c) |
| Čl. 10 odst. 5 | Čl. 10 odst. 9 písm. b) |
| — | Čl. 10 odst. 4, 5 a 8 |
| Čl. 10 odst. 6 | 5. bod odůvodnění, čl. 14 odst. 2 |
| Článek 11 | Článek 11 |
| Článek 12 | — |
| Článek 13 | Článek 12 |
| Článek 13a | Článek 13 |
| Článek 14 | Článek 15 |
| — | |
| Článek 15 | Článek 16 |
| — | Přílohy I a II |

Nařízení (ES) č. 1745/2003

Toto nařízení

Článek 1

Článek 2

Čl. 2 odst. 1

Článek 1

Čl. 2 odst. 2 první pododstavec

Čl. 4 odst. 1

Čl. 2 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 4 odst. 2 a 3

Čl. 2 odst. 3

Čl. 3 odst. 3

—

Čl. 3 odst. 1 písm. d) a čl. 3 odst. 4

Čl. 3 odst. 1

Čl. 5 odst. 1

Čl. 3 odst. 2

Čl. 5 odst. 2

Čl. 3 odst. 2a první pododstavec

Čl. 5 odst. 3

Čl. 3 odst. 2a druhý pododstavec

Čl. 5 odst. 4

—

Čl. 5 odst. 5

Čl. 3 odst. 3

Čl. 5 odst. 6

Čl. 3 odst. 4

Čl. 5 odst. 7

Čl. 4 odst. 1

Čl. 6 odst. 1 písm. a)

Čl. 4 odst. 2

Čl. 6 odst. 1 písm. b)

Čl. 5 odst. 1

Čl. 6 odst. 1 úvodní věta a čl. 6 odst. 3

Čl. 5 odst. 2

Čl. 6 odst. 2

Čl. 5 odst. 3

Čl. 7 odst. 1 až 5

Čl. 5 odst. 4

Čl. 7 odst. 6

Čl. 5 odst. 5

Čl. 7 odst. 7

Čl. 6 odst. 1 první a druhá věta

Čl. 3 odst. 1 písm. b)

Čl. 6 odst. 1 třetí věta

Čl. 3 odst. 1 písm. c)

Čl. 6 odst. 2

Čl. 3 odst. 1 písm. a)

Čl. 6 odst. 3

Čl. 3 odst. 2

Článek 7

Článek 8

Článek 8

Článek 9

Článek 9

Čl. 14 odst. 1

Čl. 10 odst. 1 a 2

Čl. 10 odst. 1 a 2, čl. 10 odst. 5

Čl. 10 odst. 3

Čl. 10 odst. 6 a 10

Čl. 10 odst. 4

Čl. 10 odst. 7 a čl. 10 odst. 9 písm. a) a c)

Čl. 10 odst. 5

Čl. 10 odst. 9 písm. b)

—

Čl. 10 odst. 4, 5 a 8

Čl. 10 odst. 6

5. bod odůvodnění, čl. 14 odst. 2

Článek 11

Článek 11

Článek 12

—

Článek 13

Článek 12

Článek 13a

Článek 13

Článek 14

Článek 15

—

Článek 15

Článek 16

—

Přílohy I a II

---

| 3.3.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 73/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 73/16

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2021/379

ze dne 22. ledna 2021

o rozvahových položkách úvěrových institucí a sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2021/2)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2531/98 ze dne 23. listopadu 1998 o uplatňování minimálních rezerv Evropskou centrální bankou (2), a zejména na čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Byly provedeny změny nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (3), přičemž toto nařízení vyžaduje další podstatné změny, zejména s ohledem na nedávné změny nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/) (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 (5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 (6). V zájmu srozumitelnosti by proto mělo být přepracováno. |
| --- | --- |

(1)

Byly provedeny změny nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) (3), přičemž toto nařízení vyžaduje další podstatné změny, zejména s ohledem na nedávné změny nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/) (4), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 (5) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 (6). V zájmu srozumitelnosti by proto mělo být přepracováno.

| (2) | V souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 2533/98 byla Evropská komise konzultována ke změnám statistické zpravodajské povinnosti vymezené v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

(2)

V souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 2533/98 byla Evropská komise konzultována ke změnám statistické zpravodajské povinnosti vymezené v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

| (3) | Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby Evropská centrální banka (ECB) blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek, a opravňuje ji, aby určité kategorie zpravodajských jednotek zčásti nebo zcela zprostila statistické zpravodajské povinnosti. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování. |
| --- | --- |

(3)

Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby Evropská centrální banka (ECB) blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek, a opravňuje ji, aby určité kategorie zpravodajských jednotek zčásti nebo zcela zprostila statistické zpravodajské povinnosti. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.

| (4) | Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby si členské státy samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s Evropským systémem centrálních bank (ESCB) s cílem zajistit plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB. |
| --- | --- |

(4)

Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby si členské státy samy řídily organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracovaly s Evropským systémem centrálních bank (ESCB) s cílem zajistit plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.

| (5) | ESCB k plnění svých úkolů vyžaduje statistické informace o finančních aktivech a pasivech sektoru měnových finančních institucí a úvěrových institucí ve smyslu práva Unie, pokud jde o zůstatky a transakce. Aby ECB měla k dispozici ucelený statistický obraz měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na něž se hledí jako na jediný hospodářský prostor, je třeba sestavovat konsolidovanou rozvahu sektoru měnových finančních institucí na základě úplného a sourodého souboru zpravodajských jednotek. Dostatečně podrobné statistické informace jsou rovněž nezbytné s cílem zajistit, aby měnové agregáty a protipoložky za eurozónu byly i nadále užitečné z analytického hlediska. |
| --- | --- |

(5)

ESCB k plnění svých úkolů vyžaduje statistické informace o finančních aktivech a pasivech sektoru měnových finančních institucí a úvěrových institucí ve smyslu práva Unie, pokud jde o zůstatky a transakce. Aby ECB měla k dispozici ucelený statistický obraz měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“), na něž se hledí jako na jediný hospodářský prostor, je třeba sestavovat konsolidovanou rozvahu sektoru měnových finančních institucí na základě úplného a sourodého souboru zpravodajských jednotek. Dostatečně podrobné statistické informace jsou rovněž nezbytné s cílem zajistit, aby měnové agregáty a protipoložky za eurozónu byly i nadále užitečné z analytického hlediska.

| (6) | Nařízení (EU) 2019/2033 kromě jiného mění definici „úvěrových institucí“ v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7) tak, aby zahrnovala systémové investiční podniky. V definici „měnové finanční instituce“ v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) je tedy nezbytné upravit odkaz na příslušné změněné ustanovení nařízení (EU) č. 575/2013, aby byla zachována konzistentnost společných norem, definic a klasifikací pro účely statistické klasifikace institucí přijímajících vklady a homogenita sektoru měnových finančních institucí. Je však rovněž nezbytné zajistit stálou dostupnost statistických informací o všech úvěrových institucích ve smyslu čl. 4 odst. 1 bod 1 nařízení (EU) č. 575/2013, ve znění pozdějších předpisů, a to i pro účely výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv pro tyto úvěrové instituce v souladu s nařízením Evropské centrální banky (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (8). Do oblasti působnosti přepracovaného znění proto patří úvěrové instituce, které nejsou měnovými finančními institucemi. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení (EU) 2019/2033 kromě jiného mění definici „úvěrových institucí“ v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (7) tak, aby zahrnovala systémové investiční podniky. V definici „měnové finanční instituce“ v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) je tedy nezbytné upravit odkaz na příslušné změněné ustanovení nařízení (EU) č. 575/2013, aby byla zachována konzistentnost společných norem, definic a klasifikací pro účely statistické klasifikace institucí přijímajících vklady a homogenita sektoru měnových finančních institucí. Je však rovněž nezbytné zajistit stálou dostupnost statistických informací o všech úvěrových institucích ve smyslu čl. 4 odst. 1 bod 1 nařízení (EU) č. 575/2013, ve znění pozdějších předpisů, a to i pro účely výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv pro tyto úvěrové instituce v souladu s nařízením Evropské centrální banky (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (8). Do oblasti působnosti přepracovaného znění proto patří úvěrové instituce, které nejsou měnovými finančními institucemi.

| (7) | S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je žádoucí, aby byly statistické údaje týkající se měsíční rozvahy úvěrových institucí používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB v souladu s nařízením (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Zpravodajská povinnost týkající se základu pro stanovení minimálních rezerv by kromě toho měla být upravena tak, aby zahrnovala vykazování vkladů uložených u úvěrových institucí s povinností minimálních rezerv, a to bez odkazu na konkrétní statistickou klasifikaci. |
| --- | --- |

(7)

S cílem snížit celkovou zpravodajskou zátěž je žádoucí, aby byly statistické údaje týkající se měsíční rozvahy úvěrových institucí používány pro pravidelný výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí podléhajících systému minimálních rezerv ECB v souladu s nařízením (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Zpravodajská povinnost týkající se základu pro stanovení minimálních rezerv by kromě toho měla být upravena tak, aby zahrnovala vykazování vkladů uložených u úvěrových institucí s povinností minimálních rezerv, a to bez odkazu na konkrétní statistickou klasifikaci.

| (8) | S cílem usnadnit plnění statistické povinnosti skupinami přidružených zpravodajských jednotek je vhodné, aby mohly měnové finanční instituce vykazovat jménem jiných zpravodajských jednotek, které jsou rovněž měnovými finančními institucemi, které jsou rezidenty téhož členského státu. Je však nezbytné, aby statistické informace vykazované za tyto skupiny byly v příslušných případech dostatečné pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv v souladu s nařízením (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Z tohoto důvodu by měly být vykazovány statistické informace, které jsou nezbytné pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv každého člena těchto skupin, s výjimkou případů, kdy je skupině povoleno vykazovat rezervy na agregovaném základě za skupinu jako celek podle nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

(8)

S cílem usnadnit plnění statistické povinnosti skupinami přidružených zpravodajských jednotek je vhodné, aby mohly měnové finanční instituce vykazovat jménem jiných zpravodajských jednotek, které jsou rovněž měnovými finančními institucemi, které jsou rezidenty téhož členského státu. Je však nezbytné, aby statistické informace vykazované za tyto skupiny byly v příslušných případech dostatečné pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv v souladu s nařízením (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Z tohoto důvodu by měly být vykazovány statistické informace, které jsou nezbytné pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv každého člena těchto skupin, s výjimkou případů, kdy je skupině povoleno vykazovat rezervy na agregovaném základě za skupinu jako celek podle nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

| (9) | Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího statistického zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Takový postup může rovněž snížit zpravodajskou zátěž. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že údaje jsou shromažďovány pro jiné statistické účely. Za účelem splnění svých požadavků může ECB v určitých případech vycházet ze statistických informací shromážděných pro tyto jiné účely. |
| --- | --- |

(9)

Může být vhodné, aby národní centrální banky shromažďovaly od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistických požadavků ECB jako součást širšího statistického zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží též jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistických požadavků ECB. Takový postup může rovněž snížit zpravodajskou zátěž. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že údaje jsou shromažďovány pro jiné statistické účely. Za účelem splnění svých požadavků může ECB v určitých případech vycházet ze statistických informací shromážděných pro tyto jiné účely.

| (10) | ECB musí sledovat transmisi měnové politiky, a zejména dopad změn úrokových sazeb, které se uplatňují na hlavní refinanční operace a cílené dlouhodobější refinanční operace, a nákupů uskutečňovaných v rámci programů nákupu aktiv na úvěrové podmínky pro domácnosti a nefinanční podniky. Aby ECB mohla účinněji a včas monitorovat podmínky pro poskytování úvěrů v reálné ekonomice a roli úvěru jako protipoložky měnových agregátů, je nezbytné v měsíčních intervalech shromažďovat další statistické informace o sekuritizacích a jiných převodech prováděných měnovými finančními institucemi, zejména pokud jde o úvěry domácnostem členěné podle účelu a úvěry nefinančním podnikům členěné podle splatnosti. |
| --- | --- |

(10)

ECB musí sledovat transmisi měnové politiky, a zejména dopad změn úrokových sazeb, které se uplatňují na hlavní refinanční operace a cílené dlouhodobější refinanční operace, a nákupů uskutečňovaných v rámci programů nákupu aktiv na úvěrové podmínky pro domácnosti a nefinanční podniky. Aby ECB mohla účinněji a včas monitorovat podmínky pro poskytování úvěrů v reálné ekonomice a roli úvěru jako protipoložky měnových agregátů, je nezbytné v měsíčních intervalech shromažďovat další statistické informace o sekuritizacích a jiných převodech prováděných měnovými finančními institucemi, zejména pokud jde o úvěry domácnostem členěné podle účelu a úvěry nefinančním podnikům členěné podle splatnosti.

| (11) | ECB vyžaduje statistické informace o fiktivním cash poolingu, aby při analýze měnového a úvěrového vývoje bylo možné odlišit vliv vkladů a úvěrů ve fiktivních cash poolech od vlivu ostatních vkladů a úvěrů. |
| --- | --- |

(11)

ECB vyžaduje statistické informace o fiktivním cash poolingu, aby při analýze měnového a úvěrového vývoje bylo možné odlišit vliv vkladů a úvěrů ve fiktivních cash poolech od vlivu ostatních vkladů a úvěrů.

| (12) | Za účelem usnadnění analýzy úvěrového vývoje by některé definice a postupy pro vykazování měly být sladěny s definicemi a postupy upravenými v rámci jiných požadavků na vykazování, které stanovila ECB. |
| --- | --- |

(12)

Za účelem usnadnění analýzy úvěrového vývoje by některé definice a postupy pro vykazování měly být sladěny s definicemi a postupy upravenými v rámci jiných požadavků na vykazování, které stanovila ECB.

| (13) | V zájmu zvýšení transparentnosti trhu a usnadnění vykazování je rovněž nezbytné sladit definici fondů peněžního trhu pro statistické účely s pravidly dohledu, pokud subjekty kolektivního investování, jimž bylo uděleno povolení podle nařízení (EU) 2017/1131, vydávají finanční nástroje, které jsou považovány za prostředky velmi podobné vkladům. |
| --- | --- |

(13)

V zájmu zvýšení transparentnosti trhu a usnadnění vykazování je rovněž nezbytné sladit definici fondů peněžního trhu pro statistické účely s pravidly dohledu, pokud subjekty kolektivního investování, jimž bylo uděleno povolení podle nařízení (EU) 2017/1131, vydávají finanční nástroje, které jsou považovány za prostředky velmi podobné vkladům.

| (14) | Za účelem zlepšení analýzy rozvahy sektoru měnových finančních institucí za eurozónu jako celek je nezbytné prohloubit harmonizaci zpravodajské povinnosti u některých položek s doplňujícími statistickými informacemi, které poskytují národní centrální banky podle obecných zásad Evropské centrální banky ECB/2014/15 (9). |
| --- | --- |

(14)

Za účelem zlepšení analýzy rozvahy sektoru měnových finančních institucí za eurozónu jako celek je nezbytné prohloubit harmonizaci zpravodajské povinnosti u některých položek s doplňujícími statistickými informacemi, které poskytují národní centrální banky podle obecných zásad Evropské centrální banky ECB/2014/15 (9).

| (15) | Aby ECB mohla účinně sledovat mezibankovní činnost, je nezbytné shromažďovat informace o aktivech a pasivech s členěním podle protistran, které jsou měnovými finančními institucemi, a zlepšit konzistentnost informací o protistranách, které jsou shromažďovány měsíčně a čtvrtletně. |
| --- | --- |

(15)

Aby ECB mohla účinně sledovat mezibankovní činnost, je nezbytné shromažďovat informace o aktivech a pasivech s členěním podle protistran, které jsou měnovými finančními institucemi, a zlepšit konzistentnost informací o protistranách, které jsou shromažďovány měsíčně a čtvrtletně.

| (16) | Aby se vyjasnil vztah mezi měnovými finančními institucemi a ostatními částmi finančního sektoru, včetně finančních zprostředkovatelů, kteří nejsou měnovými finančními institucemi, a aby se usnadnilo sestavování finančních účtů měnové unie, je třeba shromažďovat statistické informace o vkladech a účastech s členěním protistran podle subsektorů. |
| --- | --- |

(16)

Aby se vyjasnil vztah mezi měnovými finančními institucemi a ostatními částmi finančního sektoru, včetně finančních zprostředkovatelů, kteří nejsou měnovými finančními institucemi, a aby se usnadnilo sestavování finančních účtů měnové unie, je třeba shromažďovat statistické informace o vkladech a účastech s členěním protistran podle subsektorů.

| (17) | Informace o dluhových cenných papírech vydaných vládními institucemi každého členského státu v držbě měnových finančních institucí musí být shromažďovány včas, aby bylo možné přesně sledovat expozice vůči těmto cenným papírům. Informace o členských státech by měly být doplněny informacemi o aktivech a pasivech institucí Unie, včetně Jednotného výboru pro řešení krizí a Evropského nástroje finanční stability. Kromě toho je nezbytné aktualizovat požadavky na vykazování v důsledku vystoupení Spojeného království z Unie. |
| --- | --- |

(17)

Informace o dluhových cenných papírech vydaných vládními institucemi každého členského státu v držbě měnových finančních institucí musí být shromažďovány včas, aby bylo možné přesně sledovat expozice vůči těmto cenným papírům. Informace o členských státech by měly být doplněny informacemi o aktivech a pasivech institucí Unie, včetně Jednotného výboru pro řešení krizí a Evropského nástroje finanční stability. Kromě toho je nezbytné aktualizovat požadavky na vykazování v důsledku vystoupení Spojeného království z Unie.

| (18) | Je rovněž nezbytné shromažďovat informace o celkové držbě nemovitostí, aby bylo možné sledovat, v jakém rozsahu měnové finanční instituce vlastní tato aktiva, a lépe tak porozumět vývoji celkových nefinančních aktiv těchto institucí. |
| --- | --- |

(18)

Je rovněž nezbytné shromažďovat informace o celkové držbě nemovitostí, aby bylo možné sledovat, v jakém rozsahu měnové finanční instituce vlastní tato aktiva, a lépe tak porozumět vývoji celkových nefinančních aktiv těchto institucí.

| (19) | Aby se zpravodajským jednotkám usnadnilo jejich provádění, nejnovější měsíční a čtvrtletní požadavky by měly být zavedeny pro referenční období, která spadají do kalendářního čtvrtletí. Údaje požadované měsíčně se tak budou poprvé vykazovat za referenční období leden 2022 a údaje požadované čtvrtletně se budou poprvé vykazovat za první čtvrtletí roku 2022. Aby byly i nadále k dispozici nezbytné údaje, je třeba pro referenční období čtvrtého čtvrtletí roku 2021 zachovat požadavky na čtvrtletní údaje. Zpravodajská povinnost podle tohoto nařízení by se tedy měla začít uplatňovat po uplynutí příslušného referenčního období pro vykazování měsíčních informací, a to 1. února 2022. |
| --- | --- |

(19)

Aby se zpravodajským jednotkám usnadnilo jejich provádění, nejnovější měsíční a čtvrtletní požadavky by měly být zavedeny pro referenční období, která spadají do kalendářního čtvrtletí. Údaje požadované měsíčně se tak budou poprvé vykazovat za referenční období leden 2022 a údaje požadované čtvrtletně se budou poprvé vykazovat za první čtvrtletí roku 2022. Aby byly i nadále k dispozici nezbytné údaje, je třeba pro referenční období čtvrtého čtvrtletí roku 2021 zachovat požadavky na čtvrtletní údaje. Zpravodajská povinnost podle tohoto nařízení by se tedy měla začít uplatňovat po uplynutí příslušného referenčního období pro vykazování měsíčních informací, a to 1. února 2022.

| (20) | Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec ani nezvýší zpravodajskou zátěž. Při uplatňování tohoto postupu by měl být brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB. Národní centrální banky by měly navrhovat technické změny příloh tohoto nařízení prostřednictvím Výboru pro statistiku. |
| --- | --- |

(20)

Je třeba zavést postup pro účinné provádění technických změn příloh tohoto nařízení za předpokladu, že takové změny nezmění základní koncepční rámec ani nezvýší zpravodajskou zátěž. Při uplatňování tohoto postupu by měl být brán ohled na stanoviska Výboru pro statistiku ESCB. Národní centrální banky by měly navrhovat technické změny příloh tohoto nařízení prostřednictvím Výboru pro statistiku.

| (21) | K zajištění právní jistoty je však nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení, která jsou přímým důsledkem změny definice „úvěrových institucí“ podle nařízení (EU) 2019/2033, uplatňovala současně s touto změnou od 26. června 2021. |
| --- | --- |

(21)

K zajištění právní jistoty je však nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení, která jsou přímým důsledkem změny definice „úvěrových institucí“ podle nařízení (EU) 2019/2033, uplatňovala současně s touto změnou od 26. června 2021.

| (22) | V zájmu konzistentnosti a k zajištění právní jistoty je rovněž nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení, která odkazují na nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), a ustanovení uvedeného nařízení použila od stejného data; |
| --- | --- |

(22)

V zájmu konzistentnosti a k zajištění právní jistoty je rovněž nezbytné, aby se ustanovení tohoto nařízení, která odkazují na nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), a ustanovení uvedeného nařízení použila od stejného data;

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

Toto nařízení stanoví zpravodajskou povinnost, pokud se týká statistických informací o rozvahových položkách, pro tyto zpravodajské jednotky, které jsou rezidenty na území členských států eurozóny:

| a) | měnové finanční instituce, které nejsou úvěrovými institucemi; |
| --- | --- |

a)

měnové finanční instituce, které nejsou úvěrovými institucemi;

| b) | úvěrové instituce:






  i) | kterým bylo uděleno povolení v souladu s článkem 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (10), nebo |
| --- | --- | --- |

b)

úvěrové instituce:

i)

kterým bylo uděleno povolení v souladu s článkem 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (10), nebo

10

| ii) | které byly osvobozeny od povinnosti získat takové povolení podle čl. 2 odst. 5 směrnice 2013/36/EU; |
| --- | --- |

ii)

které byly osvobozeny od povinnosti získat takové povolení podle čl. 2 odst. 5 směrnice 2013/36/EU;

| c) | pobočky úvěrových institucí včetně poboček zřízených v členském státě eurozóny úvěrovými institucemi, které nemají své sídlo ani ústředí v členském státě eurozóny; avšak s výjimkou poboček zřízených mimo členský stát eurozóny úvěrovými institucemi, které jsou usazeny v členském státě eurozóny. |
| --- | --- |

c)

pobočky úvěrových institucí včetně poboček zřízených v členském státě eurozóny úvěrovými institucemi, které nemají své sídlo ani ústředí v členském státě eurozóny; avšak s výjimkou poboček zřízených mimo členský stát eurozóny úvěrovými institucemi, které jsou usazeny v členském státě eurozóny.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| (1) | „měnovou finanční institucí“ se rozumí subjekt, který náleží do některého z těchto sektorů:






  a) | centrální banky; |
| --- | --- | --- |

(1)

„měnovou finanční institucí“ se rozumí subjekt, který náleží do některého z těchto sektorů:

a)

centrální banky;

| b) | ostatní měnové finanční instituce, mezi něž se řadí instituce přijímající vklady kromě centrálních bank a fondy peněžního trhu; |
| --- | --- |

b)

ostatní měnové finanční instituce, mezi něž se řadí instituce přijímající vklady kromě centrálních bank a fondy peněžního trhu;

| (2) | „úvěrovou institucí“ se rozumí „úvěrová instituce“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

(2)

„úvěrovou institucí“ se rozumí „úvěrová instituce“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení (EU) č. 575/2013;

| (3) | „institucemi přijímajícími vklady kromě centrálních bank“ se rozumějí:






  a) | úvěrové instituce, jejichž činnost je uvedena v čl. 4 odst. 1 bod 1 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(3)

„institucemi přijímajícími vklady kromě centrálních bank“ se rozumějí:

a)

úvěrové instituce, jejichž činnost je uvedena v čl. 4 odst. 1 bod 1 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013;

| b) | finanční instituce, které nejsou institucemi ve smyslu písm. a), jejichž hlavní činností je finanční zprostředkování ve smyslu odstavce 2.56 v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (11) a jejichž předmětem podnikání je přijímat vklady a/nebo prostředky velmi podobné vkladům, jak je uvedeno v části 1 přílohy I, od institucionálních jednotek včetně subjektů jiných než měnové finanční instituce a na vlastní účet poskytovat úvěry a/nebo investovat do cenných papírů; |
| --- | --- |

b)

finanční instituce, které nejsou institucemi ve smyslu písm. a), jejichž hlavní činností je finanční zprostředkování ve smyslu odstavce 2.56 v příloze A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 (11) a jejichž předmětem podnikání je přijímat vklady a/nebo prostředky velmi podobné vkladům, jak je uvedeno v části 1 přílohy I, od institucionálních jednotek včetně subjektů jiných než měnové finanční instituce a na vlastní účet poskytovat úvěry a/nebo investovat do cenných papírů;

11

| c) | instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním, jak je uvedeno v písm. b), v podobě vydávání elektronických peněz, |
| --- | --- |

c)

instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním, jak je uvedeno v písm. b), v podobě vydávání elektronických peněz,

| (4) | „úvěrovou institucí, která není měnovou finanční institucí“ se rozumí úvěrová instituce, jejímž předmětem podnikání není činnost uvedená v čl. 4 odst. 1 bod 1 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

(4)

„úvěrovou institucí, která není měnovou finanční institucí“ se rozumí úvěrová instituce, jejímž předmětem podnikání není činnost uvedená v čl. 4 odst. 1 bod 1 písm. a) nařízení (EU) č. 575/2013;

| (5) | „fondy peněžního trhu“ se rozumějí subjekty kolektivního investování, kterým bylo uděleno povolení podle článku 4 nařízení (EU) 2017/1131 a které vydávají akcie nebo podílové listy, které jsou prostředky velmi podobnými vkladům ve smyslu části 1 přílohy I tohoto nařízení; |
| --- | --- |

(5)

„fondy peněžního trhu“ se rozumějí subjekty kolektivního investování, kterým bylo uděleno povolení podle článku 4 nařízení (EU) 2017/1131 a které vydávají akcie nebo podílové listy, které jsou prostředky velmi podobnými vkladům ve smyslu části 1 přílohy I tohoto nařízení;

| (6) | „zpravodajskými jednotkami“ se rozumějí „zpravodajské jednotky“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2533/98; |
| --- | --- |

(6)

„zpravodajskými jednotkami“ se rozumějí „zpravodajské jednotky“ ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2533/98;

| (7) | „rezidentem“ se rozumí „rezident“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98; |
| --- | --- |

(7)

„rezidentem“ se rozumí „rezident“ ve smyslu čl. 1 odst. 4 nařízení (ES) č. 2533/98;

| (8) | „příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem; |
| --- | --- |

(8)

„příslušnou národní centrální bankou“ se rozumí národní centrální banka členského státu eurozóny, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem;

| (9) | „účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ se rozumí „účelová finanční společnost pro sekuritizaci“ ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (12); |
| --- | --- |

(9)

„účelovou finanční společností pro sekuritizaci“ se rozumí „účelová finanční společnost pro sekuritizaci“ ve smyslu článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) (12);

12

| (10) | „sekuritizací“ se rozumí transakce, která je buď tradiční sekuritizací ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2402 (13), nebo sekuritizací ve smyslu čl.1 bodu 2 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) a při níž dochází ke zcizení úvěrů, které jsou předmětem sekuritizace, ve prospěch účelové finanční společnosti pro sekuritizaci; |
| --- | --- |

(10)

„sekuritizací“ se rozumí transakce, která je buď tradiční sekuritizací ve smyslu čl. 2 bodu 9 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2402 (13), nebo sekuritizací ve smyslu čl.1 bodu 2 nařízení (EU) č. 1075/2013 (ECB/2013/40) a při níž dochází ke zcizení úvěrů, které jsou předmětem sekuritizace, ve prospěch účelové finanční společnosti pro sekuritizaci;

13

| (11) | „institucí elektronických peněz“ se rozumí „instituce elektronických peněz“ ve smyslu čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (14); |
| --- | --- |

(11)

„institucí elektronických peněz“ se rozumí „instituce elektronických peněz“ ve smyslu čl. 2 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (14);

14

| (12) | „elektronickými penězi“ se rozumějí „elektronické peníze“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice 2009/110/ES; |
| --- | --- |

(12)

„elektronickými penězi“ se rozumějí „elektronické peníze“ ve smyslu čl. 2 odst. 2 směrnice 2009/110/ES;

| (13) | „snížením hodnoty“ se rozumí přímé snížení účetní hodnoty úvěru v rozvaze v důsledku jeho znehodnocení, |
| --- | --- |

(13)

„snížením hodnoty“ se rozumí přímé snížení účetní hodnoty úvěru v rozvaze v důsledku jeho znehodnocení,

| (14) | „odpisem“ se rozumí snížení hodnoty v rozsahu celé účetní hodnoty úvěru, což vede k jeho odstranění z rozvahy; |
| --- | --- |

(14)

„odpisem“ se rozumí snížení hodnoty v rozsahu celé účetní hodnoty úvěru, což vede k jeho odstranění z rozvahy;

| (15) | „správcem“ se rozumí měnová finanční instituce, která spravuje úvěry sloužící jako podkladová aktiva pro sekuritizaci nebo úvěry, které byly jinak převedeny, pokud jde o inkaso jistiny a úroků od dlužníků; |
| --- | --- |

(15)

„správcem“ se rozumí měnová finanční instituce, která spravuje úvěry sloužící jako podkladová aktiva pro sekuritizaci nebo úvěry, které byly jinak převedeny, pokud jde o inkaso jistiny a úroků od dlužníků;

| (16) | „pozicemi uvnitř skupiny“ se rozumějí úvěry poskytnuté institucím přijímajícím vklady, které jsou rezidenty eurozóny a patří do téže skupiny, jež sestává z mateřské společnosti a všech jí přímo či nepřímo kontrolovaných členů skupiny, kteří jsou rezidenty eurozóny, anebo vklady od těchto institucí; |
| --- | --- |

(16)

„pozicemi uvnitř skupiny“ se rozumějí úvěry poskytnuté institucím přijímajícím vklady, které jsou rezidenty eurozóny a patří do téže skupiny, jež sestává z mateřské společnosti a všech jí přímo či nepřímo kontrolovaných členů skupiny, kteří jsou rezidenty eurozóny, anebo vklady od těchto institucí;

| (17) | „institucí ve zbytkové části“ se rozumí měnová finanční instituce, které byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 a 2, nebo úvěrová instituce, která není měnovou finanční institucí, které byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 5 písm. a); |
| --- | --- |

(17)

„institucí ve zbytkové části“ se rozumí měnová finanční instituce, které byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 1 a 2, nebo úvěrová instituce, která není měnovou finanční institucí, které byla udělena výjimka podle čl. 9 odst. 5 písm. a);

| (18) | „opravnými položkami k úvěrům“ se rozumějí opravné položky, které zpravodajská jednotka vyčlení ke krytí úvěrových ztrát v souladu s platnými účetními postupy; |
| --- | --- |

(18)

„opravnými položkami k úvěrům“ se rozumějí opravné položky, které zpravodajská jednotka vyčlení ke krytí úvěrových ztrát v souladu s platnými účetními postupy;

| (19) | „držbou cenných papírů na vlastní účet“ se rozumějí cenné papíry, které vydávající zpravodajská jednotka drží buď v důsledku:






  a) | ponechání si cenných papírů při emisi nebo koupě zpravodajskou jednotkou dříve prodaných cenných papírů, které jsou zaznamenány v účetní rozvaze vydávající zpravodajské jednotky, nebo |
| --- | --- | --- |

(19)

„držbou cenných papírů na vlastní účet“ se rozumějí cenné papíry, které vydávající zpravodajská jednotka drží buď v důsledku:

a)

ponechání si cenných papírů při emisi nebo koupě zpravodajskou jednotkou dříve prodaných cenných papírů, které jsou zaznamenány v účetní rozvaze vydávající zpravodajské jednotky, nebo

| b) | ponechání si cenných papírů při emisi nebo koupě zpravodajskou jednotkou dříve prodaných cenných papírů, které nejsou zaznamenány v účetní rozvaze, ale které emitent používá nebo má k dispozici při tržních operacích; |
| --- | --- |

b)

ponechání si cenných papírů při emisi nebo koupě zpravodajskou jednotkou dříve prodaných cenných papírů, které nejsou zaznamenány v účetní rozvaze, ale které emitent používá nebo má k dispozici při tržních operacích;

| (20) | „fiktivním cash poolingem“ se rozumí dohoda o cash poolingu uzavřená měnovou finanční institucí (nebo měnovými finančními institucemi) se skupinou subjektů („účastníků poolu“), v jejímž rámci se úroky, které má zaplatit nebo obdržet měnová finanční instituce, vypočítávají na základě „fiktivní“ čisté pozice všech účtů v poolu a kde každý účastník poolu:






  a) | vede samostatný účet; a |
| --- | --- | --- |

(20)

„fiktivním cash poolingem“ se rozumí dohoda o cash poolingu uzavřená měnovou finanční institucí (nebo měnovými finančními institucemi) se skupinou subjektů („účastníků poolu“), v jejímž rámci se úroky, které má zaplatit nebo obdržet měnová finanční instituce, vypočítávají na základě „fiktivní“ čisté pozice všech účtů v poolu a kde každý účastník poolu:

a)

vede samostatný účet; a

| b) | má možnost přečerpání zůstatků svých účtů do výše vkladů ostatních účastníků poolu, aniž by docházelo k převodu peněžních prostředků mezi účty; |
| --- | --- |

b)

má možnost přečerpání zůstatků svých účtů do výše vkladů ostatních účastníků poolu, aniž by docházelo k převodu peněžních prostředků mezi účty;

| (21) | „pobočkou“ se rozumí „pobočka“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

(21)

„pobočkou“ se rozumí „pobočka“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 17 nařízení (EU) č. 575/2013;

| (22) | „odúčtováním z rozvahy“ se rozumí odstranění úvěru nebo jeho části ze zůstatků vykázaných podle částí 2 a 3 přílohy I; |
| --- | --- |

(22)

„odúčtováním z rozvahy“ se rozumí odstranění úvěru nebo jeho části ze zůstatků vykázaných podle částí 2 a 3 přílohy I;

| (23) | „převodem úvěru“ se rozumí nabytí nebo zcizení úvěru nebo souboru úvěrů zpravodajskou jednotkou, k němuž dochází buď převodem vlastnictví, nebo přistoupením k pohledávce; |
| --- | --- |

(23)

„převodem úvěru“ se rozumí nabytí nebo zcizení úvěru nebo souboru úvěrů zpravodajskou jednotkou, k němuž dochází buď převodem vlastnictví, nebo přistoupením k pohledávce;

| (24) | „fúzí“ se rozumí operace, při které jedna nebo více institucí („nabývané instituce“) převádějí v důsledku zrušení bez likvidace veškerá svá aktiva a pasiva na jinou instituci („nabývající instituce“), kterou může být nově založená instituce. |
| --- | --- |

(24)

„fúzí“ se rozumí operace, při které jedna nebo více institucí („nabývané instituce“) převádějí v důsledku zrušení bez likvidace veškerá svá aktiva a pasiva na jinou instituci („nabývající instituce“), kterou může být nově založená instituce.

Článek 3

Skutečný soubor zpravodajských jednotek

1.   Skutečný soubor zpravodajských jednotek tvoří měnové finanční instituce a úvěrové instituce, které nejsou měnovými finančními institucemi, jež jsou rezidenty na území členských států eurozóny.

2.   Pokud národní centrální banky v souladu s čl. 5 odst. 4 tohoto nařízení shromažďují statistické informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu od ostatních finančních zprostředkovatelů kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů ve smyslu odstavců 2.86 až 2.94 přílohy A nařízení (EU) č. 549/2013, mohou tyto národní centrální banky tyto ostatní finanční zprostředkovatele pro účely čl. 5 odst. 4 tohoto nařízení zahrnout do skutečného souboru zpravodajských jednotek.

Článek 4

Seznam měnových finančních institucí pro statistické účely

1.   Výkonná rada vytváří a vede seznam měnových finančních institucí na základě statistických informací, které národní centrální banky zaznamenávají ve smyslu článku 4 obecných zásad Evropské centrální banky (EU) 2018/876 (ECB/2018/16) (15).

2.   Aktuální seznam měnových finančních institucí pro statistické účely ECB zveřejňuje, a to i elektronickými prostředky.

3.   Je-li nejnovější dostupná verze seznamu nesprávná, ECB neuloží sankci zpravodajské jednotce, která řádně nesplnila statistickou zpravodajskou povinnost podle tohoto nařízení, pokud se tato zpravodajská jednotka v dobré víře spoléhala na nesprávný seznam.

Zpravodajské jednotky vykazují požadované statistické informace v souladu s tímto nařízením, je-li jejich vyškrtnutí ze seznamu zjevně nesprávné.

Článek 5

Statistická zpravodajská povinnost

1.   Měnové finanční instituce vykazují příslušné národní centrální bance všechny tyto statistické informace:

| a) | zůstatky ke konci měsíce uvedené v tabulce 1 v části 2 v příloze I; |
| --- | --- |

a)

zůstatky ke konci měsíce uvedené v tabulce 1 v části 2 v příloze I;

| b) | měsíční úpravy z přecenění specifikované jako minimální požadavky v tabulce 1 A v části 4 v příloze I a jiné měsíční úpravy z přecenění uvedené v této tabulce, pokud to příslušná národní centrální banka vyžaduje; |
| --- | --- |

b)

měsíční úpravy z přecenění specifikované jako minimální požadavky v tabulce 1 A v části 4 v příloze I a jiné měsíční úpravy z přecenění uvedené v této tabulce, pokud to příslušná národní centrální banka vyžaduje;

| c) | měsíční čisté převody úvěrů uvedené v tabulce 5a v části 5 v příloze I; |
| --- | --- |

c)

měsíční čisté převody úvěrů uvedené v tabulce 5a v části 5 v příloze I;

| d) | zůstatky ke konci měsíce a měsíční úpravy z přecenění převáděných úvěrů uvedené v tabulce 5b v části 5 v příloze I; |
| --- | --- |

d)

zůstatky ke konci měsíce a měsíční úpravy z přecenění převáděných úvěrů uvedené v tabulce 5b v části 5 v příloze I;

| e) | zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 2, 3 a 4 v části 3 v příloze I; |
| --- | --- |

e)

zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 2, 3 a 4 v části 3 v příloze I;

| f) | čtvrtletní úpravy z přecenění specifikované jako minimální požadavky v tabulce 2 A v části 4 v příloze I a jiné čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v této tabulce, pokud to příslušná národní centrální banka vyžaduje; |
| --- | --- |

f)

čtvrtletní úpravy z přecenění specifikované jako minimální požadavky v tabulce 2 A v části 4 v příloze I a jiné čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v této tabulce, pokud to příslušná národní centrální banka vyžaduje;

Národní centrální banky mohou shromažďovat čtvrtletní statistické informace uvedené v písm. e) a f) v prvním pododstavci měsíčně, pokud takové shromažďování napomáhá v procesu tvorby údajů.

2.   Úvěrové instituce, které nejsou měnovými finančními institucemi, příslušné národní centrální bance vykazují všechny tyto statistické informace:

| a) | zůstatky ke konci měsíce uvedené v tabulce 1 v části 2 v příloze I s výjimkou těchto informací:






  i) | pozic v rámci fiktivního cash poolingu; |
| --- | --- | --- |

a)

zůstatky ke konci měsíce uvedené v tabulce 1 v části 2 v příloze I s výjimkou těchto informací:

i)

pozic v rámci fiktivního cash poolingu;

| ii) | emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; |
| --- | --- |

ii)

emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu;

| b) | měsíční úpravy z přecenění specifikované jako minimální požadavky v tabulce 1 A v části 4 v příloze I a jiné měsíční úpravy z přecenění uvedené v této tabulce, pokud to příslušná národní centrální banka vyžaduje, s výjimkou těchto informací:






  i) | pozic v rámci fiktivního cash poolingu; |
| --- | --- | --- |

b)

měsíční úpravy z přecenění specifikované jako minimální požadavky v tabulce 1 A v části 4 v příloze I a jiné měsíční úpravy z přecenění uvedené v této tabulce, pokud to příslušná národní centrální banka vyžaduje, s výjimkou těchto informací:

i)

pozic v rámci fiktivního cash poolingu;

| ii) | emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; |
| --- | --- |

ii)

emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu;

| c) | zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulce 2 v části 3 v příloze I s výjimkou položek, které se týkají členění úvěrů podle zbývající splatnosti; |
| --- | --- |

c)

zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulce 2 v části 3 v příloze I s výjimkou položek, které se týkají členění úvěrů podle zbývající splatnosti;

| d) | zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 3 a 4 v části 3 v příloze I; |
| --- | --- |

d)

zůstatky ke konci čtvrtletí uvedené v tabulkách 3 a 4 v části 3 v příloze I;

| e) | čtvrtletní úpravy z přecenění specifikované jako minimální požadavky v tabulce 2 A v části 4 v příloze I a jiné čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v této tabulce, pokud to příslušná národní centrální banka vyžaduje. |
| --- | --- |

e)

čtvrtletní úpravy z přecenění specifikované jako minimální požadavky v tabulce 2 A v části 4 v příloze I a jiné čtvrtletní úpravy z přecenění uvedené v této tabulce, pokud to příslušná národní centrální banka vyžaduje.

Národní centrální banky mohou shromažďovat čtvrtletní statistické informace uvedené v písm. c) až e) v prvním pododstavci měsíčně, pokud takové shromažďování napomáhá v procesu tvorby údajů.

3.   Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace podle odstavců 1 a 2 o emitovaných a držených cenných papírech podle jednotlivých cenných papírů, jsou-li tyto statistické informace odvozeny v souladu s minimálními standardy uvedenými v příloze IV.

4.   Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu emitovaných měnovými finančními institucemi z jiných dostupných zdrojů, jak je uvedeno v oddíle 5.7 v části 2 v příloze I, pokud tyto informace splňují minimální standardy vymezené v příloze IV.

Článek 6

Skupinové vykazování měnových finančních institucí

1.   Jsou-li mateřská společnost a její dceřiné společnosti měnovými finančními institucemi, které jsou rezidenty téhož členského státu, může mateřská společnost konsolidovat statistické informace o obchodní činnosti těchto dceřiných společností ve statistických informacích vykazovaných podle čl. 5 odst. 1. Pokud skupina zahrnuje úvěrové instituce a ostatní měnové finanční instituce, vykazují se tyto statistické informace zvlášť za úvěrové instituce a ostatní měnové finanční instituce.

2.   Příslušná národní centrální banka může úvěrové instituci povolit, aby statistické informace uvedené v čl. 5 odst. 1 vykazovala v zastoupení skupiny úvěrových institucí na agregovaném základě, pokud platí všechny tyto podmínky:

| a) | úvěrová instituce v souladu s odstavcem 1 nekonsoliduje statistické informace o obchodní činnosti těchto dceřiných společností ve statistických informacích vykazovaných podle čl. 5 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

úvěrová instituce v souladu s odstavcem 1 nekonsoliduje statistické informace o obchodní činnosti těchto dceřiných společností ve statistických informacích vykazovaných podle čl. 5 odst. 1;

| b) | příslušná národní centrální banka vydala povolení držet minimální rezervy přes danou úvěrovou instituci podle čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) s tím, že daná úvěrová instituce je zprostředkovatelskou institucí ve smyslu čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

b)

příslušná národní centrální banka vydala povolení držet minimální rezervy přes danou úvěrovou instituci podle čl. 10 odst. 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) s tím, že daná úvěrová instituce je zprostředkovatelskou institucí ve smyslu čl. 10 odst. 1 uvedeného nařízení;

| c) | všichni členové skupiny jsou měnové finanční instituce, které jsou rezidenty téhož členského státu. |
| --- | --- |

c)

všichni členové skupiny jsou měnové finanční instituce, které jsou rezidenty téhož členského státu.

Pokud příslušná národní centrální banka vydala úvěrové instituci povolení podle prvního pododstavce, vykazuje tato úvěrová instituce statistické informace o své vlastní rozvaze a o rozvaze každého člena skupiny na agregovaném základě v souladu s čl. 5 odst. 1.

3.   Pokud měnové finanční instituce vykazují na skupinovém základě v souladu s odstavci 1 a 2, vykazují minimálně informace uvedené v tabulce 1 v části 1 přílohy III pro účely výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv každého člena skupiny v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

Bylo-li měnové finanční instituci, která vykazuje na skupinovém základě v souladu s odstavci 1 a 2, vydáno povolení, aby základ pro stanovení minimálních rezerv vykazovala na agregovaném základě v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), první pododstavec se neuplatňuje.

4.   Všichni členové skupin uvedených v odstavcích 1 a 2 se do seznamu měnových finančních institucí uvedeného v článku 4 zapisují samostatně.

Článek 7

Lhůty

1.   Národní centrální banky určí periodicitu a lhůty, v nichž od zpravodajských jednotek obdrží statistické informace podle tohoto nařízení, aby mohly dodržet lhůty pro vykazování uvedené v odstavcích 2 a 3, a informují o tom zpravodajské jednotky.

2.   Národní centrální banky předávají ECB měsíční statistiky do konce pracovní doby patnáctého pracovního dne následujícího po skončení měsíce, ke kterému se vztahují.

3.   Národní centrální banky předávají ECB čtvrtletní statistiky do konce pracovní doby dvacátého osmého pracovního dne následujícího po skončení čtvrtletí, ke kterému se vztahují.

Článek 8

Účetní pravidla pro účely statistického vykazování

1.   Není-li stanoveno jinak, řídí se zpravodajské jednotky pro účely vykazování podle tohoto nařízení pravidly stanovenými ve směrnici Rady 86/635/EHS (16) a v ostatních platných mezinárodních standardech.

Pro účely tohoto nařízení vykazují zpravodajské jednotky veškerá finanční aktiva a pasiva v hrubém vyjádření.

2.   Pro vykazování vkladů a úvěrů zpravodajskými jednotkami platí následující:

| a) | zpravodajské jednotky vykazují zůstatkové hodnoty částky jistiny vkladů a úvěrů ke konci měsíce. |
| --- | --- |

a)

zpravodajské jednotky vykazují zůstatkové hodnoty částky jistiny vkladů a úvěrů ke konci měsíce.

| b) | do částky uvedené v písmenu a) zpravodajské jednotky nezahrnují odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů. |
| --- | --- |

b)

do částky uvedené v písmenu a) zpravodajské jednotky nezahrnují odpisy a snížení hodnoty podle příslušných účetních postupů.

| c) | zpravodajské jednotky nezapočítávají vklady a úvěry vůči jiným aktivům nebo pasivům. |
| --- | --- |

c)

zpravodajské jednotky nezapočítávají vklady a úvěry vůči jiným aktivům nebo pasivům.

3.   Za předpokladu, že tento postup dovolily všem zpravodajským jednotkám před přijetím tohoto nařízení v souladu s čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), mohou národní centrální banky všem zpravodajským jednotkám dovolit, aby vykazovaly úvěry po započtení opravných položek (netto způsobem).

4.   Do příslušných částek aktiv a pasiv měnové finanční instituce nezahrnou svou vlastní držbu dluhových cenných papírů a účastí, které emitovaly. Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím dovolit, aby svou držbu cenných papírů na vlastní účet vykazovaly v rámci příslušných aktiv a pasiv, a to i v členění podle jednotlivých cenných papírů v souladu s čl. 5 odst. 3, je-li národní centrální banka schopna odvodit potřebná členění aktiv a pasiv uvedená v příloze I, která nezahrnují částky držby cenných papírů na vlastní účet.

Článek 9

Výjimky

1.   Národní centrální banky mohou udělit malým měnovým finančním institucím výjimku ze statistické zpravodajské povinnosti uvedené v čl. 5 odst. 1, jsou-li splněny obě následující podmínky:

| a) | spojený příspěvek všech malých měnových finančních institucí, kterým je výjimka udělena, nepřesahuje 5 % zůstatku celkových aktiv národní rozvahy měnových finančních institucí; |
| --- | --- |

a)

spojený příspěvek všech malých měnových finančních institucí, kterým je výjimka udělena, nepřesahuje 5 % zůstatku celkových aktiv národní rozvahy měnových finančních institucí;

| b) | spojený příspěvek všech fondů peněžního trhu, kterým je výjimka udělena, nepřesahuje ani jednu z následujících prahových hodnot:






  i) | 10 % zůstatku celkových aktiv národní rozvahy fondů peněžního trhu, pokud národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje více než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; |
| --- | --- | --- |

b)

spojený příspěvek všech fondů peněžního trhu, kterým je výjimka udělena, nepřesahuje ani jednu z následujících prahových hodnot:

i)

10 % zůstatku celkových aktiv národní rozvahy fondů peněžního trhu, pokud národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje více než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny;

| ii) | 30 % zůstatku celkových aktiv národní rozvahy fondů peněžního trhu, pokud národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny, s výjimkou případu, kdy národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 1 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; v takovém případě se žádná prahová hodnota neuplatňuje. |
| --- | --- |

ii)

30 % zůstatku celkových aktiv národní rozvahy fondů peněžního trhu, pokud národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny, s výjimkou případu, kdy národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 1 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; v takovém případě se žádná prahová hodnota neuplatňuje.

Pokud národní centrální banky udělí výjimky podle prvního pododstavce, shromažďují alespoň všechny tyto statistické informace:

| a) | každoročně zůstatek celkových aktiv; |
| --- | --- |

a)

každoročně zůstatek celkových aktiv;

| b) | statistické informace uvedené v příloze III, které jsou nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

b)

statistické informace uvedené v příloze III, které jsou nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

2.   Národní centrální banky mohou v souladu s částí 6 přílohy I udělit výjimky malým měnovým finančním institucím, které jsou úvěrovými institucemi, ze statistické zpravodajské povinnosti vymezené v příloze I, jsou-li splněny obě tyto podmínky:

| a) | spojený příspěvek všech úvěrových institucí, kterým je výjimka udělena, nepřesahuje 10 % zůstatku celkových aktiv národní rozvahy měnových finančních institucí; a |
| --- | --- |

a)

spojený příspěvek všech úvěrových institucí, kterým je výjimka udělena, nepřesahuje 10 % zůstatku celkových aktiv národní rozvahy měnových finančních institucí; a

| b) | spojený příspěvek všech úvěrových institucí, kterým je výjimka udělena, nepřesahuje 1 % zůstatku celkových aktiv agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny. |
| --- | --- |

b)

spojený příspěvek všech úvěrových institucí, kterým je výjimka udělena, nepřesahuje 1 % zůstatku celkových aktiv agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny.

3.   Instituce ve zbytkové části mohou využívat výjimky, které jim udělily národní centrální banky v souladu s odstavci 1, 2 nebo 5 písm. a), nebo vykazovat statistické informace v souladu s článkem 5.

4.   Národní centrální banky mohou fondům peněžního trhu udělit výjimku z této statistické zpravodajské povinnosti:

| a) | z požadavků vymezených v čl. 5 odst. 1, jsou-i splněny všechny tyto podmínky:






  i) | fondy peněžního trhu vykazují statistické informace o rozvahových položkách v souladu s článkem 5 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) (17); |
| --- | --- | --- |

a)

z požadavků vymezených v čl. 5 odst. 1, jsou-i splněny všechny tyto podmínky:

i)

fondy peněžního trhu vykazují statistické informace o rozvahových položkách v souladu s článkem 5 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) (17);

| ii) | fondy peněžního trhu vykazují statistické informace uvedené v bodu i) měsíčně v souladu s odstavcem 1 v části 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) a ve lhůtách, které stanoví národní centrální banky v souladu s článkem 9 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

ii)

fondy peněžního trhu vykazují statistické informace uvedené v bodu i) měsíčně v souladu s odstavcem 1 v části 1 přílohy I nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38) a ve lhůtách, které stanoví národní centrální banky v souladu s článkem 9 uvedeného nařízení;

| iii) | fondy peněžního trhu vykazují zůstatky emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu ke konci měsíce ve lhůtách, které stanoví národní centrální banky v souladu s článkem 7 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

iii)

fondy peněžního trhu vykazují zůstatky emitovaných akcií/podílových listů fondů peněžního trhu ke konci měsíce ve lhůtách, které stanoví národní centrální banky v souladu s článkem 7 tohoto nařízení;

| b) | z jakékoli následující statistické zpravodajské povinnosti stanovené v příloze I:






  i) | členění vkladů protistran, které nejsou měnovými finančními institucemi, a úvěrů jim poskytnutých, jak je uvedeno v oddílu 5.1 části 2 přílohy I, a členění pozic u protistran, které jsou měnovými finančními institucemi, jak je uvedeno v oddíle 5.2 části 2 přílohy I; |
| --- | --- | --- |

b)

z jakékoli následující statistické zpravodajské povinnosti stanovené v příloze I:

i)

členění vkladů protistran, které nejsou měnovými finančními institucemi, a úvěrů jim poskytnutých, jak je uvedeno v oddílu 5.1 části 2 přílohy I, a členění pozic u protistran, které jsou měnovými finančními institucemi, jak je uvedeno v oddíle 5.2 části 2 přílohy I;

| ii) | informace o naběhlých úrocích z úvěrů a vkladů, jak je uvedeno v oddíle 7 části 2 přílohy I; |
| --- | --- |

ii)

informace o naběhlých úrocích z úvěrů a vkladů, jak je uvedeno v oddíle 7 části 2 přílohy I;

| iii) | samostatné sektorové členění sektoru pojišťovacích společností a sektoru penzijních fondů, jak je uvedeno v oddílu 5.1 části 2 přílohy I; |
| --- | --- |

iii)

samostatné sektorové členění sektoru pojišťovacích společností a sektoru penzijních fondů, jak je uvedeno v oddílu 5.1 části 2 přílohy I;

| iv) | informace o úvěrech a vkladech uvnitř skupiny, jak je uvedeno v oddíle 5.3 části 2 přílohy I; |
| --- | --- |

iv)

informace o úvěrech a vkladech uvnitř skupiny, jak je uvedeno v oddíle 5.3 části 2 přílohy I;

| v) | členění podle sektorů uvedené v oddíle 3 části 3 přílohy I; |
| --- | --- |

v)

členění podle sektorů uvedené v oddíle 3 části 3 přílohy I;

| vi) | členění podle zemí uvedené v oddíle 7 části 3 přílohy I; |
| --- | --- |

vi)

členění podle zemí uvedené v oddíle 7 části 3 přílohy I;

| vii) | informace o držbě nemovitostí uvedené v oddílu 4 části 3 přílohy I; |
| --- | --- |

vii)

informace o držbě nemovitostí uvedené v oddílu 4 části 3 přílohy I;

| viii) | členění podle účastí uvedené v oddíle 6 části 3 přílohy I; |
| --- | --- |

viii)

členění podle účastí uvedené v oddíle 6 části 3 přílohy I;

| ix) | informace o sekuritizacích a jiných převodech úvěrů uvedené v části 5 přílohy I. |
| --- | --- |

ix)

informace o sekuritizacích a jiných převodech úvěrů uvedené v části 5 přílohy I.

| c) | ze statistické zpravodajské povinnosti týkající se rezidentské příslušnosti držitelů akcií nebo podílových listů fondů peněžního trhu, jak je uvedeno v oddílu 5.7 části 2 přílohy I, pokud platí alespoň některá z těchto podmínek:






  i) | jedná se o první emisi akcií/podílových listů fondů peněžního trhu; |
| --- | --- | --- |

c)

ze statistické zpravodajské povinnosti týkající se rezidentské příslušnosti držitelů akcií nebo podílových listů fondů peněžního trhu, jak je uvedeno v oddílu 5.7 části 2 přílohy I, pokud platí alespoň některá z těchto podmínek:

i)

jedná se o první emisi akcií/podílových listů fondů peněžního trhu;

| ii) | požadované statistické informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu jsou shromažďovány z jiných zdrojů v souladu s oddílem 5.7 části 2 přílohy I; |
| --- | --- |

ii)

požadované statistické informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu jsou shromažďovány z jiných zdrojů v souladu s oddílem 5.7 části 2 přílohy I;

| iii) | z důvodu vývoje na trhu není nadále možné, aby národní centrální banky shromažďovaly požadované informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu, jak je uvedeno v bodu ii). |
| --- | --- |

iii)

z důvodu vývoje na trhu není nadále možné, aby národní centrální banky shromažďovaly požadované informace o rezidentské příslušnosti držitelů akcií/podílových listů fondů peněžního trhu, jak je uvedeno v bodu ii).

V případě, že národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky podle prvního pododstavce písm. b) bodů i), ii), v) nebo vi), zajistí, aby spojený příspěvek vyňatých fondů peněžního trhu do odpovídajícího celkového zůstatku pro každou položku národní rozvahy měnových finančních institucí nepřesáhl 5 %.

Pokud národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky v souladu s prvním pododstavcem písm. b) bodem iii), rozlišují samostatné bloky pozic aktiv a pasiv a tuzemských rezidentů a rezidentů ostatních členských států eurozóny a zajistí, aby příspěvek sektorů pojišťovacích společností a penzijních fondů dohromady v rámci každého bloku, pro který platí výjimka, nepřekročil 5 % příslušného bloku národní rozvahy fondů peněžního trhu.

Pokud národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky v souladu s prvním pododstavcem písm. c) body i) a iii), platí tyto výjimky po dobu 12 měsíců.

5.   Národní centrální banky mohou úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi, udělit výjimky z jakékoli z těchto statistických zpravodajských povinností:

| a) | z požadavků uvedených v čl. 5 odst. 2, pokud zůstatky celkových aktiv zpravodajské jednotky nepřesahují 350 milionů EUR; |
| --- | --- |

a)

z požadavků uvedených v čl. 5 odst. 2, pokud zůstatky celkových aktiv zpravodajské jednotky nepřesahují 350 milionů EUR;

| b) | z jakékoli následující statistické zpravodajské povinnosti stanovené v příloze I:






  i) | informací o členění úvěrů nefinančním podnikům, které jsou denominovány v eurech, podle splatnosti; |
| --- | --- | --- |

b)

z jakékoli následující statistické zpravodajské povinnosti stanovené v příloze I:

i)

informací o členění úvěrů nefinančním podnikům, které jsou denominovány v eurech, podle splatnosti;

| ii) | informací o členění úvěrů domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem, které jsou denominovány v eurech, podle splatnosti a účelu úvěru; |
| --- | --- |

ii)

informací o členění úvěrů domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem, které jsou denominovány v eurech, podle splatnosti a účelu úvěru;

| iii) | členění kapitálu a rezervních fondů uvedeného v oddíle 6 části 2 přílohy I; |
| --- | --- |

iii)

členění kapitálu a rezervních fondů uvedeného v oddíle 6 části 2 přílohy I;

| iv) | informací o držbě nemovitostí uvedených v oddílu 4 části 3 přílohy I; |
| --- | --- |

iv)

informací o držbě nemovitostí uvedených v oddílu 4 části 3 přílohy I;

| v) | členění podle účastí uvedeného v oddíle 6 části 3 přílohy I; |
| --- | --- |

v)

členění podle účastí uvedeného v oddíle 6 části 3 přílohy I;

| vi) | informací o naběhlých úrocích z úvěrů a vkladů, jak je uvedeno v oddíle 7 části 2 přílohy I; |
| --- | --- |

vi)

informací o naběhlých úrocích z úvěrů a vkladů, jak je uvedeno v oddíle 7 části 2 přílohy I;

| vii) | informací o držbě cenných papírů na vlastní účet uvedené v tabulce 1 v části 2 přílohy I. |
| --- | --- |

vii)

informací o držbě cenných papírů na vlastní účet uvedené v tabulce 1 v části 2 přílohy I.

Pokud národní centrální banky udělí výjimky podle prvního pododstavce písm. a), shromažďují alespoň všechny tyto statistické informace:

| a) | každoročně zůstatek celkových aktiv; |
| --- | --- |

a)

každoročně zůstatek celkových aktiv;

| b) | statistické informace uvedené v příloze III, které jsou nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

b)

statistické informace uvedené v příloze III, které jsou nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

6.   Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím a úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi, udělit tyto výjimky z požadavku na vykazování úprav z přecenění podle čl. 5 odst. 1 a 2:

| a) | fondům peněžního trhu výjimku z požadavku vykazovat úpravy z přecenění, jak je uvedeno v části 4 přílohy I; |
| --- | --- |

a)

fondům peněžního trhu výjimku z požadavku vykazovat úpravy z přecenění, jak je uvedeno v části 4 přílohy I;

| b) | měnovým finančním institucím a úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi, výjimku z povinnosti měsíčně vykazovat úpravy z přecenění u cenných papírů, jak je uvedeno v tabulce 1 A v části 4 přílohy I. Je-li udělena výjimka podle tohoto písmene, zpravodajské jednotky tyto úpravy z přecenění vykazují čtvrtletně a národním centrálním bankám na požádání poskytnou tyto informace:






  i) | metody oceňování použité při vykazování statistických informací o cenných papírech a informace o podílu jejich držby, na který se uplatňují různé metody ocenění; a |
| --- | --- | --- |

b)

měnovým finančním institucím a úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi, výjimku z povinnosti měsíčně vykazovat úpravy z přecenění u cenných papírů, jak je uvedeno v tabulce 1 A v části 4 přílohy I. Je-li udělena výjimka podle tohoto písmene, zpravodajské jednotky tyto úpravy z přecenění vykazují čtvrtletně a národním centrálním bankám na požádání poskytnou tyto informace:

i)

metody oceňování použité při vykazování statistických informací o cenných papírech a informace o podílu jejich držby, na který se uplatňují různé metody ocenění; a

| ii) | určení měsíce, v němž v rámci daného čtvrtletí došlo k podstatné změně ocenění. |
| --- | --- |

ii)

určení měsíce, v němž v rámci daného čtvrtletí došlo k podstatné změně ocenění.

| c) | Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím a úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi, udělit výjimky z povinnosti vykazovat úpravy z přecenění, jak je uvedeno v části 4 přílohy I, pokud zpravodajská jednotka vykazuje zůstatky cenných papírů ke konci měsíce podle jednotlivých cenných papírů. Je-li udělena výjimka podle tohoto bodu, platí obě tyto podmínky:






  i) | vykazované informace zahrnují za každý cenný papír účetní hodnotu uvedenou v rozvaze a |
| --- | --- | --- |

c)

Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím a úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi, udělit výjimky z povinnosti vykazovat úpravy z přecenění, jak je uvedeno v části 4 přílohy I, pokud zpravodajská jednotka vykazuje zůstatky cenných papírů ke konci měsíce podle jednotlivých cenných papírů. Je-li udělena výjimka podle tohoto bodu, platí obě tyto podmínky:

i)

vykazované informace zahrnují za každý cenný papír účetní hodnotu uvedenou v rozvaze a

| ii) | v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů vykazované informace zahrnují údaje o kategorii nástrojů, splatnosti a emitentovi, jež postačují k odvození členění, která jsou v tabulkách 1 A a 2 A v části 4 přílohy I vymezena jako „minimální požadavky“. |
| --- | --- |

ii)

v případě cenných papírů bez veřejných identifikačních kódů vykazované informace zahrnují údaje o kategorii nástrojů, splatnosti a emitentovi, jež postačují k odvození členění, která jsou v tabulkách 1 A a 2 A v části 4 přílohy I vymezena jako „minimální požadavky“.

7.   Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím udělit výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti uvedené v oddílech 7 až 9 v části 3 přílohy I, pokud jde o členský stát mimo eurozónu, platí-li jedna z těchto podmínek:

| a) | statistické informace, které jsou shromažďovány na vyšší úrovni agregace, ukazují, že pozice vůči protistranám, které jsou rezidenty v uvedeném členském státě mimo eurozónu, jsou nevýznamné; |
| --- | --- |

a)

statistické informace, které jsou shromažďovány na vyšší úrovni agregace, ukazují, že pozice vůči protistranám, které jsou rezidenty v uvedeném členském státě mimo eurozónu, jsou nevýznamné;

| b) | statistické informace, které jsou shromažďovány na vyšší úrovni agregace, ukazují, že pozice v měně uvedeného členského státu mimo eurozónu jsou nevýznamné. |
| --- | --- |

b)

statistické informace, které jsou shromažďovány na vyšší úrovni agregace, ukazují, že pozice v měně uvedeného členského státu mimo eurozónu jsou nevýznamné.

Pokud národní centrální banka udělí měnovým finančním institucím výjimky podle prvního pododstavce ve vztahu k zemi, která přistupuje k Unii, může národní centrální banka tyto výjimky zrušit po uplynutí 12 měsíců od doby, kdy měnové finanční instituce informuje o svém záměru tyto výjimky zrušit.

Pokud národní centrální banky udělí výjimky měnovým finančním institucím podle prvního pododstavce, mohou stejné výjimky udělit rovněž úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi.

8.   Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím udělit výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti týkající se fiktivního cash poolingu, jak je uvedeno v části 2 přílohy I, v těchto případech:

| a) | pokud zůstatky vkladů rezidentů eurozóny (s výjimkou měnových finančních institucí) nebo úvěrů rezidentům eurozóny (s výjimkou měnových finančních institucí) v rámci fiktivního cash poolingu v národní rozvaze měnových finančních institucí nepřesahují 2 miliardy EUR; |
| --- | --- |

a)

pokud zůstatky vkladů rezidentů eurozóny (s výjimkou měnových finančních institucí) nebo úvěrů rezidentům eurozóny (s výjimkou měnových finančních institucí) v rámci fiktivního cash poolingu v národní rozvaze měnových finančních institucí nepřesahují 2 miliardy EUR;

| b) | je-li překročena prahová hodnota uvedená v písmenu a), mohou národní centrální banky měnové finanční instituci udělit výjimky, pokud zůstatky vkladů rezidentů eurozóny (s výjimkou měnových finančních institucí) nebo úvěrů rezidentům eurozóny (s výjimkou měnových finančních institucí) v rámci fiktivního cash poolingu v rozvaze měnové finanční instituce nepřesahují 500 milionů EUR. |
| --- | --- |

b)

je-li překročena prahová hodnota uvedená v písmenu a), mohou národní centrální banky měnové finanční instituci udělit výjimky, pokud zůstatky vkladů rezidentů eurozóny (s výjimkou měnových finančních institucí) nebo úvěrů rezidentům eurozóny (s výjimkou měnových finančních institucí) v rámci fiktivního cash poolingu v rozvaze měnové finanční instituce nepřesahují 500 milionů EUR.

9.   Národní centrální banky mohou měnovým finančním institucím udělit výjimky z požadavku na oddělené sledování úvěrů podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity, jak je uvedeno v oddílu 3 v části 2 přílohy I, pokud tyto úvěry představují méně než 5 % celkových úvěrů poskytnutých domácnostem v národní rozvaze měnových finančních institucí.

Pokud národní centrální banky udělí výjimky měnovým finančním institucím podle prvního pododstavce, udělí stejné výjimky rovněž úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi.

10.   Pokud národní centrální banky udělí výjimky podle odstavců 1, 2, 4, 5 a 9, ověřují, zda nejsou překročeny prahové hodnoty uvedené v příslušných ustanoveních. Toto ověření provádí včas, aby bylo možné v případě potřeby udělit nebo zrušit jakoukoli výjimku s účinností od počátku následujícího roku.

Pokud národní centrální banky udělí výjimky podle odstavce 8, ověřují, zda nejsou překročeny prahové hodnoty uvedené v tomto ustanovení. Toto ověření provádí alespoň jednou za dva roky a včas, aby bylo možné v případě potřeby udělit nebo případně zrušit jakoukoli výjimku s účinností od počátku následujícího roku.

Článek 10

Minimální standardy a vnitrostátní zpravodajské postupy

1.   Zpravodajské jednotky plní statistickou zpravodajskou povinnost, která se na ně vztahuje, v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedenými v příloze IV.

2.   Národní centrální banky stanoví a zavedou zpravodajské postupy, kterými se má řídit skutečný soubor zpravodajských jednotek, v souladu s vnitrostátními požadavky. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly důkladnou kontrolu dodržování minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedených v příloze IV.

Článek 11

Fúze, rozdělení a reorganizace

1.   Dotčená zpravodajská jednotka vyrozumí příslušnou národní centrální banku o fúzi, rozdělení nebo jiné reorganizaci, pokud:

| a) | je pravděpodobné, že tato fúze, rozdělení nebo jiná reorganizace ovlivní splnění statistické zpravodajské povinnosti dotčenou zpravodajskou jednotkou, a |
| --- | --- |

a)

je pravděpodobné, že tato fúze, rozdělení nebo jiná reorganizace ovlivní splnění statistické zpravodajské povinnosti dotčenou zpravodajskou jednotkou, a

| b) | záměr provést operaci uvedenou v písmenu a) je veřejně znám. |
| --- | --- |

b)

záměr provést operaci uvedenou v písmenu a) je veřejně znám.

2.   Oznámení uvedené v odstavci 1:

| a) | je třeba učinit v přiměřené lhůtě před uskutečněním fúze, rozdělení nebo jiné reorganizace; a |
| --- | --- |

a)

je třeba učinit v přiměřené lhůtě před uskutečněním fúze, rozdělení nebo jiné reorganizace; a

| b) | uvádí postupy, které budou použity ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením. |
| --- | --- |

b)

uvádí postupy, které budou použity ke splnění statistické zpravodajské povinnosti stanovené tímto nařízením.

3.   Dojde-li k fúzi mezi zpravodajskými jednotkami mezi koncem referenčního období a lhůtou pro vykazování statistických informací za toto referenční období, kterou příslušná národní centrální banka stanovila podle čl. 7 odst. 1, nabývající instituce splní zpravodajskou povinnost nabývaných institucí za toto referenční období, jako by k fúzi nedošlo.

4.   Dojde-li k fúzi mezi zpravodajskými jednotkami v průběhu referenčního období, mohou národní centrální banky povolit, aby nabývající instituce vykazovala statistické informace za nabývané instituce odděleně od svých vlastních statistických informací za toto referenční období a za následující referenční období.

Pro účely prvního pododstavce nemohou národní centrální banky povolit, aby nabývající instituce vykazovala statistické informace za nabývané instituce odděleně od svých vlastních statistických informací po dobu delší než šest měsíců po uskutečnění fúze.

Článek 12

Vykazování statistických informací o základu pro stanovení minimálních rezerv

1.   Úvěrové instituce vykazují příslušné národní centrální bance statistické informace uvedené v příloze III, které jsou nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

2.   Úvěrové instituce vykazují čtvrtletně alespoň statistické informace vymezené v tabulce 1 v části 1 v příloze III v těchto případech:

| a) | úvěrová instituce je institucí ve zbytkové části; |
| --- | --- |

a)

úvěrová instituce je institucí ve zbytkové části;

| b) | úvěrová instituce v souladu s článkem 6 vykazuje v zastoupení skupiny, která je složena pouze z institucí ve zbytkové části. |
| --- | --- |

b)

úvěrová instituce v souladu s článkem 6 vykazuje v zastoupení skupiny, která je složena pouze z institucí ve zbytkové části.

Článek 13

Ověřování a nucené shromažďování

Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo nuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je tím dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky vykonávají toto právo zejména tehdy, jestliže některá instituce, která je součástí skutečného souboru zpravodajských jednotek, neplní minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy stanovené v příloze IV.

Článek 14

První vykazování

1.   První vykazování měsíčních statistických informací podle čl. 5 odst. 1 a 2 započne údaji za leden 2022.

2.   První vykazování čtvrtletních statistických informací podle čl. 5 odst. 1 a 2 započne údaji za první čtvrtletí 2022.

Článek 15

Zjednodušený postup provádění změn

S přihlédnutím ke stanovisku Výboru pro statistiku provede Výkonná rada ECB jakékoli nezbytné technické změny příloh, pokud tyto změny nemění základní koncepční rámec ani neovlivňují zpravodajské zatížení zpravodajských jednotek v členských státech. Výkonná rada informuje o všech těchto změnách bez zbytečného odkladu Radu guvernérů.

Článek 16

Zrušení

1.   Nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) se zrušuje s účinkem od 26. června 2021.

2.   Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VI.

Článek 17

Přechodná ustanovení

1.   Měnové finanční instituce ve smyslu čl. 2 odst. 1 uplatňují ustanovení nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) od 26. června 2021 do 1. února 2022.

2.   Úvěrové instituce, které nejsou měnovými finančními institucemi, ve smyslu čl. 2 odst. 4 uplatňují zpravodajskou povinnost, která se vztahuje na měnové finanční instituce a která je vymezena v nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) od 26. června 2021 do 1. února 2022 s výjimkou zpravodajské povinnosti vymezené v článku 6 uvedeného nařízení. S výjimkou statistických informací, které jsou uvedeny v příloze III a které jsou nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), mohou národní centrální banky určit datum, kdy mají úvěrové instituce, které nejsou měnovými finančními institucemi, vykazovat informace v souladu s tímto odstavcem. Tímto datem může být nejpozději 31. březen 2022.

3.   Národní centrální banky mohou úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi, udělit výjimky ze statistické zpravodajské povinnosti ve smyslu odstavce 1, pokud zůstatky celkových aktiv zpravodajské jednotky nepřesahují 350 milionů EUR.

Pokud národní centrální banky udělí výjimky podle prvního pododstavce, shromažďují alespoň statistické informace, které jsou uvedeny v příloze III a které jsou nezbytné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv úvěrových institucí v souladu s článkem 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

4.   Pro účely odstavců 1 a 2 nemusí zpravodajské jednotky vykazovat členění úvěrů podle zajištění nemovitostmi ve smyslu oddílu 1 v části 3 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33).

5.   Do 28. února 2022 vykazují zpravodajské jednotky určité položky rozvahy nadále čtvrtletně v souladu s čl. 5 odst. 1 třetí větou nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33) a jak je uvedeno v příloze I uvedeného nařízení.

6.   Pokud zpravodajské jednotky uvedené v odstavcích 1 a 2 vykazují závazky vůči úvěrovým institucím s povinností minimálních rezerv podle nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), v období od 26. června 2021 do 1. února 2022 zahrnou do tohoto vykazování své závazky vůči úvěrovým institucím, které nejsou měnovými finančními institucemi.

Článek 18

Závěrečné ustanovení

Toto nařízení vstupuje v platnost pátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se ode dne 26. června 2021.

v

Úředním věstníku Evropské unie

Články 5, 8 a 9 se použijí od 1. února 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 22. ledna 2021.

Za Radu guvernérů ECB

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  
  Úř. věst. L 318, 27.11.1998, s. 1.

2

(3)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 1).

3

(4)  Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10). Nedávné změny nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 (ECB/2003/9) jsou obsaženy v přepracovaném znění uvedeného nařízení, tj. nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/378 ze dne 22. ledna 2021 o uplatňování povinnosti minimálních rezerv (ECB/2021/1) (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1131 ze dne 14. června 2017 o fondech peněžního trhu (Úř. věst. L 169, 30.6.2017, s. 8).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/2033 ze dne 27. listopadu 2019 o obezřetnostních požadavcích na investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 575/2013, (EU) č. 600/2014 a (EU) č. 806/2014 (Úř. věst. L 314, 5.12.2019, s. 1).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/378 ze dne 22. ledna 2021 o uplatňování povinnosti minimálních rezerv (ECB/2021/1) (viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku).

8

(9)  Obecné zásady Evropské centrální banky ECB/2014/15 ze dne 4. dubna 2014 o měnové a finanční statistice (Úř. věst. L 340, 26.11.2014, s. 1).

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1).

11

(12)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1075/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2013/40) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 107).

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2402 ze dne 12. prosince 2017, kterým se stanoví obecný rámec pro sekuritizaci a vytváří se zvláštní rámec pro jednoduchou, transparentní a standardizovanou sekuritizaci a kterým se mění směrnice 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 648/2012(Úř. věst. L 347, 28.12.2017, s. 35).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (Úř. věst. L 267, 10.10.2009, s. 7).

14

(15)  Obecné zásady Evropské centrální banky (EU) 2018/876 ze dne 1. června 2018 o rejstříku údajů o institucích a přidružených osobách (ECB/2018/16) (Úř. věst. L 154, 18.6.2018, s. 3).

15

(16)  Směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (Úř. věst. L 372, 31.12.1986, s. 1).

16

(17)  Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1073/2013 ze dne 18. října 2013 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2013/38) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 73).

17

---

PŘÍLOHA I

STATISTICKÁ ZPRAVODAJSKÁ POVINNOST

ČÁST 1

Identifikace některých měnových finančních institucí na základě zásady nahraditelnosti vkladů

| 1.1. | Finanční instituce jiné než úvěrové instituce, které vydávají finanční nástroje, jež jsou považovány za prostředky velmi podobné vkladům, jsou klasifikovány jako měnové finanční instituce, pokud splňují definici měnové finanční instituce v ostatních ohledech. Klasifikace je založena na kritériu nahraditelnosti vkladů (tj. zda jsou pasiva klasifikována jako vklady), která je určena jejich likviditou, jež v sobě spojuje rysy převoditelnosti, směnitelnosti, jistoty a snadné obchodovatelnosti, a případně i podmínkami emise.
  Tato kritéria nahraditelnosti vkladů se používají též s cílem určit, zda by pasiva měla být klasifikována jako vklady, ledaže je pro tato pasiva dána zvláštní kategorie. |
| --- | --- |

1.1.

Tato kritéria nahraditelnosti vkladů se používají též s cílem určit, zda by pasiva měla být klasifikována jako vklady, ledaže je pro tato pasiva dána zvláštní kategorie.

| 1.2. | Pro účely stanovení nahraditelnosti vkladů, jakož i klasifikace pasiv jako vkladů:






  a) | převoditelnost se vztahuje k možnosti mobilizovat peněžní prostředky vložené do finančního nástroje použitím platebních nástrojů, jako jsou šeky, převodní příkazy, přímá inkasa nebo podobné prostředky; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

převoditelnost se vztahuje k možnosti mobilizovat peněžní prostředky vložené do finančního nástroje použitím platebních nástrojů, jako jsou šeky, převodní příkazy, přímá inkasa nebo podobné prostředky;

| b) | směnitelnost se vztahuje k možnosti a nákladům konverze finančních nástrojů na měnu nebo převoditelné vklady; ztrátu daňových výhod v případě těchto převodů lze považovat za sankci, která snižuje stupeň likvidity; |
| --- | --- |

b)

směnitelnost se vztahuje k možnosti a nákladům konverze finančních nástrojů na měnu nebo převoditelné vklady; ztrátu daňových výhod v případě těchto převodů lze považovat za sankci, která snižuje stupeň likvidity;

| c) | jistota znamená, že je přesně a předem známa hodnota („capital value“) finančního nástroje v národní měně; |
| --- | --- |

c)

jistota znamená, že je přesně a předem známa hodnota („capital value“) finančního nástroje v národní měně;

| d) | cenné papíry pravidelně kotované a obchodované na organizovaném trhu jsou považovány za obchodovatelné. Pro podíly v otevřených subjektech kolektivního investování neexistuje trh v běžném slova smyslu. Nicméně investoři znají denní kurzy podílů a mohou vybírat peněžní prostředky v této ceně. |
| --- | --- |

d)

cenné papíry pravidelně kotované a obchodované na organizovaném trhu jsou považovány za obchodovatelné. Pro podíly v otevřených subjektech kolektivního investování neexistuje trh v běžném slova smyslu. Nicméně investoři znají denní kurzy podílů a mohou vybírat peněžní prostředky v této ceně.

| 1.3. | Akcie/podílové listy emitované subjekty kolektivního investování, které působí pouze jako programy spoření zaměstnanců, jež umožňují investorům odkoupit jejich investice pouze za omezujících podmínek odkupu, které nejsou spojeny s vývojem trhu, se nepovažují za prostředky velmi podobné vkladům. |
| --- | --- |

1.3.

Část 2

Rozvaha (měsíční zůstatky)

K sestavení měnových agregátů a protipoložek eurozóny požaduje ECB údaje uvedené v tabulce 1. Pro účely systému minimálních rezerv ECB se vyžadují další údaje. Měsíčně jsou vyžadovány tyto údaje:

1.   Kategorie nástrojů

a)   Pasiva

Příslušnými kategoriemi nástrojů jsou: emitované oběživo, vklady, emitované akcie/podílové listy fondů peněžního trhu, emitované dluhové cenné papíry, kapitál a rezervy a ostatní pasiva. Za účelem rozlišení měnových pasiv a pasiv jiné než měnové povahy se vklady dále člení na jednodenní vklady, vklady s dohodnutou splatností, vklady s výpovědní lhůtou a dohody o zpětném odkupu (repo obchody). Viz definice v příloze II.

b)   Aktiva

Příslušnými kategoriemi nástrojů jsou: pokladní hotovost, úvěry, držené dluhové cenné papíry, účasti, akcie investičního fondu, nefinanční aktiva a ostatní aktiva. Viz definice v příloze II.

2.   Členění podle splatnosti

Členění podle původní lhůty splatnosti nahrazuje podrobné členění podle nástrojů tam, kde finanční nástroje nejsou mezi jednotlivými trhy plně srovnatelné.

a)   Pasiva

Hraniční body pásem splatnosti nebo výpovědních lhůt jsou: u vkladů s dohodnutou splatností jeden a dva roky původní splatnosti a u vkladů s výpovědní lhůtou tři měsíce a dva roky výpovědní lhůty. Repo obchody se nečlení podle splatnosti, neboť jde většinou o krátkodobé nástroje (obvykle méně než tři měsíce od vydání). Dluhové cenné papíry emitované měnovými finančními institucemi se dělí do skupin podle splatnosti s hranicemi jeden a dva roky. Členění podle splatnosti se nevyžaduje u akcií/podílových listů emitovaných fondy peněžního trhu.

b)   Aktiva

Hraniční body pásem splatnosti jsou: jeden rok a pět let v případě úvěrů rezidentům eurozóny (jiným než měnovým finančním institucím) podle subsektorů a dále v případě úvěrů domácnostem podle účelu, s dodatečným hraničním bodem dva roky v případě úvěrů (denominovaných v eurech) nefinančním podnikům eurozóny a domácnostem podle účelu; jeden a dva roky v případě držby dluhových cenných papírů vydaných měnovými finančními institucemi, které se nacházejí v eurozóně.

3.   Členění podle účelu a oddělené sledování úvěrů podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity

Úvěry poskytnuté domácnostem a neziskovým organizacím sloužícím domácnostem se dělí podle účelu, pro který byl úvěr poskytnut (úvěry na spotřebu, úvěry na bydlení, ostatní úvěry). V rámci kategorie „ostatní úvěry“ se úvěry poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity sledují odděleně.

4.   Členění podle měny

U položek rozvahy, které mohou být použity při výpočtu měnových agregátů, musí být zůstatky v eurech sledovány odděleně, aby ECB měla možnost definovat měnové agregáty na základě zůstatků vyjádřených ve všech měnách celkem nebo pouze v eurech.

5.   Členění podle sektoru a rezidentské příslušnosti protistran

| 5.1. | Sestavování měnových agregátů a protipoložek eurozóny vyžaduje identifikaci protistran, které se nacházejí na území eurozóny a které tvoří sektor držby peněz. Pro tento účel se protistrany, které nejsou měnovými finančními institucemi, člení v souladu s přepracovaným Evropským systémem účtů (dále jen „ESA 2010“) stanoveným nařízením (EU) č. 549/2013 (viz část 3 přílohy II) na vládní instituce (S.13) (kde se ústřední vládní instituce (S.1311) vykazují odděleně v celkových závazcích z vkladů) a ostatní rezidenty. Aby bylo možné vypočítat měsíční sektorové členění měnových agregátů a úvěrových protipoložek, člení se sektory ostatních rezidentů dále na tyto subsektory: nefinanční podniky (S.11), domácnosti + neziskové organizace sloužící domácnostem (S.14 + S.15), pojišťovací společnosti (S.128), penzijní fondy (S.129), investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124), ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125), pomocné finanční instituce (S.126) a kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127). Pro účely vykazování některých rozvahových položek, jako jsou úvěry a dluhové cenné papíry, se poslední tři sektory slučují (S.125 + S.126 + S.127). V rámci sektoru ostatních finančních zprostředkovatelů (S.125) se uplatňuje dodatečné dělení na protistrany, které jsou účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci, a centrální clearingové protistrany. Pokud jde o podnikatele (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity, viz oddíl 3.
  Pro účely systému minimálních rezerv ECB se v tabulce 1 u ústředních vládních institucí rozlišuje mezi celkovými vklady a kategoriemi vkladů „vklady s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vklady s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchody“. Pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv se dále shromažďují informace týkající se závazků vůči ostatním úvěrovým institucím s povinností minimálních rezerv, jak je uvedeno v části 1 přílohy III. |
| --- | --- |

5.1.

Pro účely systému minimálních rezerv ECB se v tabulce 1 u ústředních vládních institucí rozlišuje mezi celkovými vklady a kategoriemi vkladů „vklady s dohodnutou splatností nad dva roky“, „vklady s výpovědní lhůtou delší než dva roky“ a „repo obchody“. Pro výpočet základu pro stanovení minimálních rezerv se dále shromažďují informace týkající se závazků vůči ostatním úvěrovým institucím s povinností minimálních rezerv, jak je uvedeno v části 1 přílohy III.

| 5.2. | Protistrany, které jsou měnovými finančními institucemi, se dělí na centrální banky (S.121) se samostatnou identifikací ECB, instituce přijímající vklady kromě centrálních bank (S.122) a fondy peněžního trhu (S.123). Díky tomu lze lépe chápat úvěrovou a finanční politiku v bankovním sektoru a lépe sledovat mezibankovní činnosti. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pokud jde o pozice uvnitř skupiny, uplatňuje se v zájmu možnosti identifikace vzájemného propojení mezi subjekty, které patří do téže skupiny (v tuzemsku a v jiných členských státech eurozóny), dodatečné dělení na úvěrové a vkladové pozice a na transakce zpravodajských jednotek s institucemi přijímajícími vklady kromě centrálních bank (S.122). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pokud jde o držené dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku, dělené podle měny, uplatňuje se v zájmu lepšího přehledu o vzájemném propojení mezi státy a bankami dodatečné dělení pro vládní instituce (S.13). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Některé vklady/úvěry vznikající z rep/reverzních rep nebo obdobných operací mohou souviset s transakcemi s centrálními protistranami. Centrální protistrana je subjekt, který se v souladu s právními předpisy vloží mezi protistrany smluv obchodovaných na finančních trzích a stane se tak kupujícím pro každého prodávajícího a prodávajícím pro každého kupujícího. V souladu s čl. 8 odst. 2 musí být tyto obchody vykazovány v rámci vkladů a úvěrů bez ohledu na zacházení, které se uplatňuje pro jiné účely vykazování. Vzhledem k tomu, že tyto transakce jsou často náhradou za dvoustranné obchody mezi měnovými finančními institucemi, uplatňuje se dodatečné dělení pro repa a reverzní repa, kterých se účastní centrální protistrany, které jsou klasifikovány jako ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Protistrany nacházející se v tuzemsku a v eurozóně s výjimkou tuzemska se ve všech statistických klasifikacích identifikují odděleně. Protistrany nacházející se v členských státech se rozlišují podle svého tuzemského sektoru nebo podle klasifikace institucí v souladu se seznamy, které vede ECB pro statistické účely, příručkou ECB k rozvahové statistice měnových finančních institucí a s ESA 2010. Instituce EU, které jsou rezidenty eurozóny, avšak nejsou rezidenty některého členského státu (například ECB), se vykazují jako protistrany z „eurozóny kromě tuzemska“. Protistrany, které se nacházejí mimo členské státy, se klasifikují v souladu se systémem národních účtů (dále jen systém „SNA 2008“). |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | V případě akcií/podílových listů fondů peněžního trhu vydaných měnovými finančními institucemi členských států eurozóny vykazují zpravodajské jednotky alespoň údaje o rezidentské příslušnosti držitelů v členění na tuzemsko/eurozónu s výjimkou tuzemska/zbytek světa, které umožní vyloučit akcie/podílové listy držené nerezidenty eurozóny. Národní centrální banky rovněž mohou nezbytné statistické informace odvodit z údajů, které byly shromážděny na základě nařízení (EU) č. 1011/2012 (ECB/2012/24), a to v rozsahu, ve kterém tyto údaje splňují požadavek včasnosti podle článku 7 tohoto nařízení a minimální standardy uvedené v příloze IV.






  a) | Pokud jde o akcie/podílové listy fondů peněžního trhu, pro něž jsou v souladu s vnitrostátními právními předpisy vedeny záznamy identifikující jejich držitele včetně informací o jejich rezidentské příslušnosti, emitující fondy peněžního trhu či osoby, které je právně zastupují, vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů vydaných akcií/podílových listů v měsíčních rozvahách. |
| --- | --- | --- |

5.7.

a)

Pokud jde o akcie/podílové listy fondů peněžního trhu, pro něž jsou v souladu s vnitrostátními právními předpisy vedeny záznamy identifikující jejich držitele včetně informací o jejich rezidentské příslušnosti, emitující fondy peněžního trhu či osoby, které je právně zastupují, vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů vydaných akcií/podílových listů v měsíčních rozvahách.

| b) | Pokud jde o akcie/podílové listy fondů peněžního trhu, pro něž nejsou v souladu s vnitrostátními právními předpisy vedeny záznamy identifikující jejich držitele anebo pro které jsou takové záznamy vedeny, ale neobsahují informaci o rezidentské příslušnosti držitelů, zpravodajské jednotky vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti v souladu s metodou stanovenou příslušnou národní centrální bankou po dohodě s ECB. Tato povinnost se omezuje na jednu z následujících možností nebo na jejich kombinaci, která musí být zvolena s ohledem na organizaci příslušných trhů a vnitrostátní právní úpravu v daném členském státě. Národní centrální banka bude plnění této povinnosti pravidelně sledovat.






  i) | Emitující fondy peněžního trhu:
  Emitující fondy peněžního trhu či osoby, které je právně zastupují, vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů jimi vydaných akcií/podílových listů. Takové informace mohou pocházet od obchodníka s cennými papíry nebo jiného subjektu podílejícího se na emisi, zpětném odkupu nebo převodu akcií/podílových listů. |
| --- | --- | --- |

b)

Pokud jde o akcie/podílové listy fondů peněžního trhu, pro něž nejsou v souladu s vnitrostátními právními předpisy vedeny záznamy identifikující jejich držitele anebo pro které jsou takové záznamy vedeny, ale neobsahují informaci o rezidentské příslušnosti držitelů, zpravodajské jednotky vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti v souladu s metodou stanovenou příslušnou národní centrální bankou po dohodě s ECB. Tato povinnost se omezuje na jednu z následujících možností nebo na jejich kombinaci, která musí být zvolena s ohledem na organizaci příslušných trhů a vnitrostátní právní úpravu v daném členském státě. Národní centrální banka bude plnění této povinnosti pravidelně sledovat.

i)

Emitující fondy peněžního trhu:

Emitující fondy peněžního trhu či osoby, které je právně zastupují, vykazují údaje v členění podle rezidentské příslušnosti držitelů jimi vydaných akcií/podílových listů. Takové informace mohou pocházet od obchodníka s cennými papíry nebo jiného subjektu podílejícího se na emisi, zpětném odkupu nebo převodu akcií/podílových listů.

| ii) | Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jako uschovatelé akcií/podílových listů fondů peněžního trhu:
  Jako zpravodajské jednotky vykazují měnové finanční instituce a OFZ jednající jakožto schovatelé akcií/podílových jednotek fondů peněžního trhu údaje v členění podle sídla držitelů akcií/podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu a uložených jménem držitele nebo jiného zprostředkovatele jednajícího rovněž jakožto schovatel. Tuto možnost lze zvolit, pokud: i) uschovatel rozlišuje akcie/podílové listy fondů peněžních trhů uložené jménem držitele od akcií/podílových listů uložených jménem jiných uschovatelů, a ii) většinu akcií/podílových listů fondů peněžních trhů uschovávají vnitrostátní rezidentské instituce, které jsou klasifikovány jako finanční zprostředkovatelé (měnové finanční instituce nebo ostatní finanční zprostředkovatelé). |
| --- | --- |

ii)

Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jako uschovatelé akcií/podílových listů fondů peněžního trhu:

Jako zpravodajské jednotky vykazují měnové finanční instituce a OFZ jednající jakožto schovatelé akcií/podílových jednotek fondů peněžního trhu údaje v členění podle sídla držitelů akcií/podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu a uložených jménem držitele nebo jiného zprostředkovatele jednajícího rovněž jakožto schovatel. Tuto možnost lze zvolit, pokud: i) uschovatel rozlišuje akcie/podílové listy fondů peněžních trhů uložené jménem držitele od akcií/podílových listů uložených jménem jiných uschovatelů, a ii) většinu akcií/podílových listů fondů peněžních trhů uschovávají vnitrostátní rezidentské instituce, které jsou klasifikovány jako finanční zprostředkovatelé (měnové finanční instituce nebo ostatní finanční zprostředkovatelé).

| iii) | Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jako jednotky vykazující transakce s akciemi/podílovými listy rezidentského fondu peněžního trhu prováděné mezi rezidenty a nerezidenty:
  Jako zpravodajské jednotky vykazují měnové a finanční instituce a OFZ, pokud jednají jako jednotky vykazující transakce s akciemi/podílovými jednotkami rezidentského fondu peněžního trhu prováděné mezi rezidenty a nerezidenty, údaje v členění podle sídla držitelů akcií/podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu, s nimiž obchodují jménem držitele nebo jiného zprostředkovatele účastnícího se téže transakce. Tuto možnost lze zvolit, pokud: i) zpravodajské pokrytí je komplexní, tj. pokrývá podstatným způsobem všechny transakce prováděné zpravodajskými jednotkami, ii) jsou poskytovány přesné údaje o nákupech a prodejích uskutečněných s nerezidenty eurozóny, iii) rozdíly mezi emisní hodnotou a hodnotou při zpětném odkupu jsou s vyloučením všech poplatků u stejných akcií/podílových listů minimální, iv) množství akcií/podílových listů vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu a držených nerezidenty eurozóny je nízké. |
| --- | --- |

iii)

Měnové finanční instituce a ostatní finanční zprostředkovatelé jako jednotky vykazující transakce s akciemi/podílovými listy rezidentského fondu peněžního trhu prováděné mezi rezidenty a nerezidenty:

Jako zpravodajské jednotky vykazují měnové a finanční instituce a OFZ, pokud jednají jako jednotky vykazující transakce s akciemi/podílovými jednotkami rezidentského fondu peněžního trhu prováděné mezi rezidenty a nerezidenty, údaje v členění podle sídla držitelů akcií/podílových jednotek vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu, s nimiž obchodují jménem držitele nebo jiného zprostředkovatele účastnícího se téže transakce. Tuto možnost lze zvolit, pokud: i) zpravodajské pokrytí je komplexní, tj. pokrývá podstatným způsobem všechny transakce prováděné zpravodajskými jednotkami, ii) jsou poskytovány přesné údaje o nákupech a prodejích uskutečněných s nerezidenty eurozóny, iii) rozdíly mezi emisní hodnotou a hodnotou při zpětném odkupu jsou s vyloučením všech poplatků u stejných akcií/podílových listů minimální, iv) množství akcií/podílových listů vydaných rezidentskými fondy peněžního trhu a držených nerezidenty eurozóny je nízké.

| iv) | Pokud se možnosti i) až ii) neuplatní, zpravodajské jednotky včetně měnových finančních institucí a ostatních finančních zprostředkovatelů vykazují příslušné údaje na základě informací, které mají k dispozici. |
| --- | --- |

iv)

Pokud se možnosti i) až ii) neuplatní, zpravodajské jednotky včetně měnových finančních institucí a ostatních finančních zprostředkovatelů vykazují příslušné údaje na základě informací, které mají k dispozici.

6.   Členění kapitálu a rezerv

Toto členění se vyžaduje pro poskytování informací o účetních složkách kapitálu a rezerv a s cílem sledovat interakci této položky s ostatním vývojem v rozvaze.

7.   Identifikace rozvahových pozic pro deriváty a naběhlý úrok z úvěrů a vkladů v rámci ostatních aktiv a ostatních pasiv.

Toto členění se vyžaduje pro zvýšení souladu mezi statistikami.

8.   Držba cenných papírů na vlastní účet

Tabulka 1 vyžaduje informace o dluhových cenných papírech a účastech, které měnové finanční instituce drží na vlastní účet a které jsou vyloučeny z aktiv a pasiv v souladu s čl. 8 odst. 4.

Image 3

  Tabulka 1 Měsíční zůstatky (1)

Image 4

Image 5

Image 6

ČÁST 3

Rozvaha (čtvrtletní zůstatky)

Pro další analýzu měnového vývoje nebo k dalším statistickým účelům ECB požaduje ve vztahu ke klíčovým položkám:

| 1. | Členění úvěrů poskytnutých jiným než měnovým finančním institucím eurozóny podle subsektorů a splatnosti (viz tabulka 2).
  Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné sledovat úplnou strukturu subsektorů a splatností celkového úvěrového financování (úvěry a cenné papíry) ve vztahu k sektoru držby peněz.
  U úvěrů nefinančním podnikům a domácnostem, které jsou denominovány v eurech, s původní splatností nad jeden rok a s původní splatností nad dva roky, se vyžadují další položky („z toho“) pro některé zbytkové doby splatnosti a některá období pro nové nastavení úrokových sazeb (viz tabulka 2). Novým nastavením úrokové sazby se rozumí změna úrokové sazby úvěru, kterou předvídá stávající úvěrová smlouva. Úvěry podléhající novému nastavení úrokové sazby zahrnují mimo jiné úvěry, jejichž úroková sazba se pravidelně mění podle vývoje indexu (např. Euribor), úvěry, jejichž úroková sazba se mění průběžně (pohyblivé sazby), a úvěry, jejichž úrokovou sazbu může věřitel změnit podle vlastního uvážení. |
| --- | --- |

1.

Členění úvěrů poskytnutých jiným než měnovým finančním institucím eurozóny podle subsektorů a splatnosti (viz tabulka 2).

Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné sledovat úplnou strukturu subsektorů a splatností celkového úvěrového financování (úvěry a cenné papíry) ve vztahu k sektoru držby peněz.

U úvěrů nefinančním podnikům a domácnostem, které jsou denominovány v eurech, s původní splatností nad jeden rok a s původní splatností nad dva roky, se vyžadují další položky („z toho“) pro některé zbytkové doby splatnosti a některá období pro nové nastavení úrokových sazeb (viz tabulka 2). Novým nastavením úrokové sazby se rozumí změna úrokové sazby úvěru, kterou předvídá stávající úvěrová smlouva. Úvěry podléhající novému nastavení úrokové sazby zahrnují mimo jiné úvěry, jejichž úroková sazba se pravidelně mění podle vývoje indexu (např. Euribor), úvěry, jejichž úroková sazba se mění průběžně (pohyblivé sazby), a úvěry, jejichž úrokovou sazbu může věřitel změnit podle vlastního uvážení.

| 2. | Členění vkladů vládních institucí (jiných než ústřední vládní instituce) členských států eurozóny podle subsektorů (viz tabulka 2).
  Toto členění se vyžaduje jako doplňující informace k měsíčnímu vykazování. |
| --- | --- |

2.

Členění vkladů vládních institucí (jiných než ústřední vládní instituce) členských států eurozóny podle subsektorů (viz tabulka 2).

Toto členění se vyžaduje jako doplňující informace k měsíčnímu vykazování.

| 3. | Členění pozic vůči protistranám mimo eurozónu podle sektorů (viz tabulka 2).
  Tam, kde neplatí ESA 2010, se použije třídění sektorů podle systému SNA 2008. |
| --- | --- |

3.

Členění pozic vůči protistranám mimo eurozónu podle sektorů (viz tabulka 2).

Tam, kde neplatí ESA 2010, se použije třídění sektorů podle systému SNA 2008.

| 4. | Identifikace nemovitostí v rámci nefinančních aktiv.
  Toto členění je požadováno pro účely poskytnutí dodatečných informací o nefinančních aktivech a pro sledování relativního významu držby nemovitostí ze strany bankovního sektoru. |
| --- | --- |

4.

Identifikace nemovitostí v rámci nefinančních aktiv.

Toto členění je požadováno pro účely poskytnutí dodatečných informací o nefinančních aktivech a pro sledování relativního významu držby nemovitostí ze strany bankovního sektoru.

| 5. | Identifikace rozvahových pozic pro deriváty s členěním podle sektoru v rámci ostatních aktiv a ostatních pasiv (viz tabulka 2).
  Toto členění se vyžaduje pro zvýšení souladu mezi statistikami a doplňuje měsíční vykazování. |
| --- | --- |

5.

Identifikace rozvahových pozic pro deriváty s členěním podle sektoru v rámci ostatních aktiv a ostatních pasiv (viz tabulka 2).

Toto členění se vyžaduje pro zvýšení souladu mezi statistikami a doplňuje měsíční vykazování.

| 6. | Členění držených účastí na kótované akcie, nekótované akcie a ostatní účasti (viz tabulka 2).
  Toto členění doplňuje měsíční vykazování tím, že poskytuje informace o tom, jak mohou být účasti obchodovány. |
| --- | --- |

6.

Členění držených účastí na kótované akcie, nekótované akcie a ostatní účasti (viz tabulka 2).

Toto členění doplňuje měsíční vykazování tím, že poskytuje informace o tom, jak mohou být účasti obchodovány.

| 7. | Členění podle zemí a pozice vůči Evropské investiční bance, Evropskému mechanismu stability, Evropskému nástroji finanční stability a Jednotnému výboru pro řešení krizí (viz tabulka 3).
  Toto členění se vyžaduje pro analýzu dalšího měnového vývoje, k poskytnutí statistických informací o členských státech, které mohou přijmout euro, a ke kontrole kvality údajů.
  Členění podle zemí se poskytuje ve vztahu ke každému členskému státu. Pokud země přistoupí k Unii, vykazování tohoto členění za tento členský stát započne čtvrtletním referenčním obdobím, které zahrnuje datum tohoto přistoupení.
  Členění podle zemí se rovněž poskytuje ve vztahu k zemím, které vystupují nebo vystoupily z Unie, tj. jako samostatné členění v rámci „zbytku světa (kromě EU)“. |
| --- | --- |

7.

Členění podle zemí a pozice vůči Evropské investiční bance, Evropskému mechanismu stability, Evropskému nástroji finanční stability a Jednotnému výboru pro řešení krizí (viz tabulka 3).

Toto členění se vyžaduje pro analýzu dalšího měnového vývoje, k poskytnutí statistických informací o členských státech, které mohou přijmout euro, a ke kontrole kvality údajů.

Členění podle zemí se poskytuje ve vztahu ke každému členskému státu. Pokud země přistoupí k Unii, vykazování tohoto členění za tento členský stát započne čtvrtletním referenčním obdobím, které zahrnuje datum tohoto přistoupení.

Členění podle zemí se rovněž poskytuje ve vztahu k zemím, které vystupují nebo vystoupily z Unie, tj. jako samostatné členění v rámci „zbytku světa (kromě EU)“.

| 8. | Členění podle sektorů pro přeshraniční vklady institucí jiných než měnové finanční instituce v rámci eurozóny a přeshraniční úvěry těmto institucím poskytované v rámci eurozóny (viz tabulka 3).
  Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné posoudit pozice zpravodajských jednotek v jednotlivých členských státech vůči protistranám, které jsou rezidenty ostatních členských států eurozóny.
  Pokud členský stát přijme euro, vykazování tohoto členění za tento členský stát započne čtvrtletním referenčním obdobím, které zahrnuje datum přijetí eura. |
| --- | --- |

8.

Členění podle sektorů pro přeshraniční vklady institucí jiných než měnové finanční instituce v rámci eurozóny a přeshraniční úvěry těmto institucím poskytované v rámci eurozóny (viz tabulka 3).

Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné posoudit pozice zpravodajských jednotek v jednotlivých členských státech vůči protistranám, které jsou rezidenty ostatních členských států eurozóny.

Pokud členský stát přijme euro, vykazování tohoto členění za tento členský stát započne čtvrtletním referenčním obdobím, které zahrnuje datum přijetí eura.

| 9. | Členění podle měn (viz tabulka 4).
  Členění podle měny se vyžaduje u úvěrů, pokud jde o národní měnu každého členského státu mimo eurozónu, a u vkladů, úvěrů a dluhových cenných papírů držených pro vybrané měny (GBP, USD, CHF a JPY).
  Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné vypočíst transakce pro měnové agregáty a protipoložky upravené podle změn kurzů, pokud tyto agregáty zahrnují společně všechny měny. |
| --- | --- |

9.

Členění podle měn (viz tabulka 4).

Členění podle měny se vyžaduje u úvěrů, pokud jde o národní měnu každého členského státu mimo eurozónu, a u vkladů, úvěrů a dluhových cenných papírů držených pro vybrané měny (GBP, USD, CHF a JPY).

Toto členění se vyžaduje, aby bylo možné vypočíst transakce pro měnové agregáty a protipoložky upravené podle změn kurzů, pokud tyto agregáty zahrnují společně všechny měny.

Image 7

  Tabulka 2 Čtvrtletní zůstatky (Členění podle sektorů)

Image 8

Tabulka 3

Čtvrtletní zůstatky (Členění podle zemí)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | EU | Zbytek světa (kromě EU) |
| --- | --- | --- |
| |
| | Jiný členský stát eurozóny | Členský stát mimo eurozónu | Vybrané instituce EU (*1) | | z toho: Spojené království |
| PASIVA | | | | | |
| 8. | Emitované oběživo |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

EU

Zbytek světa (kromě EU)

Jiný členský stát eurozóny

Členský stát mimo eurozónu

Vybrané instituce EU (*1)

z toho: Spojené království

PASIVA

8.

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

od MFI

od institucí jiných než MFI

vládní instituce

ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz

pojišťovací společnosti

penzijní fondy

investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

nefinanční podniky

domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem

| 10. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

10.

| 11. | Akcie/ podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

pro MFI

pro instituce jiné než MFI

vládní instituce

ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz

pojišťovací společnosti

penzijní fondy

investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

nefinanční podniky

domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem

| 3. | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3.

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

emitované MFI

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

emitované institucemi jinými než MFI

z toho: vládní instituce

| 4. | Účasti |
| --- | --- |

4.

| 5. | Akcie / podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5.

Akcie/ podílové listy fondů peněžního trhu

Akcie / podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu

| 6. | Nefinanční aktiva |
| --- | --- |

6.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

Tabulka 4

Čtvrtletní zůstatky (Členění podle měn)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | Všechny měny dohromady | Euro | Měny EU jiné než euro | Měny států mimo EU | Vybrané měny |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Celkem | Měna každého členského státu EU | | GBP | USD | JPY | CHF |
| PASIVA | | | | | | | | | |
| 9. | Vklady |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Všechny měny dohromady

Euro

Měny EU jiné než euro

Měny států mimo EU

Vybrané měny

Celkem

Měna každého členského státu EU

GBP

USD

JPY

CHF

PASIVA

9.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

Tuzemsko

od MFI

M

M

od institucí jiných než MFI

M

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna kromě tuzemska

od MFI

M

M

od institucí jiných než MFI

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

do 1 roku

M

nad 1 rok

M

od MFI

Q

od institucí jiných než MFI

Q

| 10. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

10.

M

M

AKTIVA

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

Tuzemsko

pro MFI

M

pro instituce jiné než MFI

M

M

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna kromě tuzemska

pro MFI

M

pro instituce jiné než MFI

M

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

do 1 roku

M

nad 1 rok

M

pro MFI

Q

pro instituce jiné než MFI

Q

| 3. | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3.

| A. | Tuzemsko |
| --- | --- |

A.

Tuzemsko

emitované MFI

M

M

emitované institucemi jinými než MFI

M

M

| B. | Eurozóna kromě tuzemska |
| --- | --- |

B.

Eurozóna kromě tuzemska

emitované MFI

M

M

emitované institucemi jinými než MFI

M

M

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

emitované MFI

Q

emitované institucemi jinými než MFI

Q

M

Údaje požadované měsíčně, viz tabulka 1.

Q

Údaje požadované čtvrtletně, viz tabulka 2.

ČÁST 4

Vykazování úprav z přecenění pro sestavování transakcí

Úpravy z přecenění jsou nezbytné, neboť ECB umožňují vypočítat finanční transakce. Poskytují informace o dopadu změn cen nebo jiného ocenění na zůstatky aktiv a pasiv, které jsou vykazovány v rozvaze, ke konci období. Ve vykazovaných úpravách z přecenění nejsou zahrnuty změny zůstatků způsobené vlivem pohybů směnných kurzů na aktiva a pasiva, která nejsou denominována v eurech (kurzové úpravy pro účely sestavování transakcí se odvozují samostatně).

Minimální požadavky na vykazování úprav z přecenění jsou uvedeny v tabulkách 1 A a 2 A. Zvláštní poznámky k vykazování úprav z přecenění úvěrů a cenných papírů jsou uvedeny níže.

1.   Přecenění úvěrů (včetně snížení hodnoty/odpisů)

Úpravy z přecenění odrážejí veškeré změny zůstatků úvěrů vykázaných podle částí 2 a 3, které byly způsobeny uplatněním snížení hodnoty včetně snížení objemu celkového zůstatku (odpisu) a stornem snížení hodnoty/odpisu. Rozhodne-li národní centrální banka, že zůstatky v rozvaze lze vykazovat očištěné o opravné položky k úvěrům podle čl. 8 odst. 3, měly by úpravy rovněž odrážet změny v opravných položkách k úvěrům. Úprava z přecenění se rovněž zaznamená, aby se zohlednil rozdíl mezi změnou v zůstatku úvěrů, k níž došlo v důsledku zcizení úvěru (s odúčtováním z rozvahy), a hodnotou transakce (tj. prodejní cenou). Obdobně nabytí úvěru za cenu nižší, než je vykazovaný zůstatek, vede ke kladnému přecenění.

2.   Změny ocenění cenných papírů

Úprava v důsledku změn ocenění cenných papírů se týká fluktuace v ocenění cenných papírů, k níž dochází z důvodu změny cen, za které se cenné papíry vedou v účetnictví nebo obchodují. Úprava zahrnuje změny hodnoty zůstatků v rozvahách ke konci období, ke kterým průběžně dochází z důvodu změn referenční hodnoty, za kterou se cenné papíry vedou v účetnictví, tj. potenciální zisky či ztráty. Tato úprava může též zahrnovat změny ocenění vzniklé z transakcí s cennými papíry, tj. realizované zisky či ztráty.

Pro emitované dluhové cenné papíry není stanoven žádný minimální požadavek na vykazování. Pokud však postupy oceňování, které zpravodajské jednotky používají pro emitované dluhové cenné papíry, vedou ke změnám zůstatků ke konci období, jsou národní centrální banky oprávněny shromažďovat údaje týkající se těchto změn.

Image 9

  Tabulka 1A Měsíční úpravy z přecenění (1)

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  Tabulka 2A Čtvrtletní úpravy z přecenění (1)

Image 14

ČÁST 5

Statistická zpravodajská povinnost týkající se sekuritizace úvěrů a jiných převodů úvěrů

1.   Obecné požadavky

| 1.1. | Údaje se vykazují v souladu s čl. 8 odst. 2 a, uplatňuje-li se, v souladu s ustanovením s čl. 8 odst. 3. Všechny údajové položky se člení podle rezidentské příslušnosti a subsektoru úvěrového dlužníka, tak jak je uvedeno v nadpisech sloupců tabulky 5. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rozlišuje se mezi sekuritizací a jinými převody úvěrů. S úvěry, které byly zcizeny během „skladovacího“ období sekuritizace, se zachází, jako kdyby již byly sekuritizovány. Pro sekuritizace, do nichž jsou zapojeny účelové finanční společnosti pro sekuritizaci, které jsou rezidenty eurozóny, se vyžaduje samostatná identifikace. U ostatních převodů úvěrů se vyžaduje samostatná identifikace, je-li protistranou tuzemská měnová finanční instituce nebo zahraniční měnová finanční instituce eurozóny. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Převody úvěrů se rovněž rozlišují podle dopadu na zůstatky úvěrů vykazované v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I:






  a) | převody, které mají dopad na vykazované zůstatky, jsou zcizení, která mají za následek odúčtování z rozvahy, a nabytí, která mají za následek zachycení nebo opětovné zachycení úvěrů v rozvaze; a |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

převody, které mají dopad na vykazované zůstatky, jsou zcizení, která mají za následek odúčtování z rozvahy, a nabytí, která mají za následek zachycení nebo opětovné zachycení úvěrů v rozvaze; a

| b) | převody, které nemají dopad na vykazované zůstatky, jsou zcizení, která v důsledku použití IFRS 9 nebo podobných pravidel nemají za následek odúčtování úvěrů z rozvahy, a nabytí úvěrů, které měnová finanční instituce dříve převedla bez odúčtování ze své rozvahy. Do částek vykazovaných v rámci tabulky 5 se nezahrnují úvěry, které byly ve formě úvěrových pohledávek poskytnuty Eurosystému jako zajištění při úvěrových operacích měnové politiky, což vede k tomu, že jsou bez odúčtování převedeny z rozvahy. |
| --- | --- |

b)

převody, které nemají dopad na vykazované zůstatky, jsou zcizení, která v důsledku použití IFRS 9 nebo podobných pravidel nemají za následek odúčtování úvěrů z rozvahy, a nabytí úvěrů, které měnová finanční instituce dříve převedla bez odúčtování ze své rozvahy. Do částek vykazovaných v rámci tabulky 5 se nezahrnují úvěry, které byly ve formě úvěrových pohledávek poskytnuty Eurosystému jako zajištění při úvěrových operacích měnové politiky, což vede k tomu, že jsou bez odúčtování převedeny z rozvahy.

| 1.4. | Pokud jde o převody, které mají dopad na vykazované zůstatky úvěrů, měnové finanční instituce dále rozlišují převody, v nichž vystupují jako správci nesplacené částky převedených úvěrů. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Požadavky na vykazování převodů úvěrů

| 2.1. | Měnové finanční instituce vypočtou čisté převody úvěrů jako nabytí během měsíce minus zcizení během měsíce. Za tímto účelem měnové finanční instituce uplatňují transakční hodnoty u nabytí a zcizení (tj. hodnotu nákupů, případně prodejů). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Měnové finanční instituce poskytují údaje o převodech úvěrů v souladu s tabulkou 5a takto:






  a) | nabytí a zcizení ze strany měnové finanční instituce, která mají dopad na zůstatky úvěrů této instituce vykazované v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I, se řadí do bloku 1, pokud měnová finanční instituce vystupuje jako správce, a do bloku 2, pokud měnová finanční instituce nevystupuje jako správce; a |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

nabytí a zcizení ze strany měnové finanční instituce, která mají dopad na zůstatky úvěrů této instituce vykazované v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I, se řadí do bloku 1, pokud měnová finanční instituce vystupuje jako správce, a do bloku 2, pokud měnová finanční instituce nevystupuje jako správce; a

| b) | nabytí a zcizení ze strany měnové finanční instituce, která nemají dopad na zůstatky úvěrů této instituce vykazované v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I, se řadí do bloku 3. |
| --- | --- |

b)

nabytí a zcizení ze strany měnové finanční instituce, která nemají dopad na zůstatky úvěrů této instituce vykazované v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I, se řadí do bloku 3.

| 2.3. | Pokud jde o zařazení ve smyslu oddílu 2.2 písm. a), mohou národní centrální banky dát měnovým finančním institucím pokyn, aby v případě, kdy jiná tuzemská měnová finanční instituce vystupuje jako správce převedených úvěrů, řadily převody úvěrů do bloku 1, a nikoli do bloku 2. Národní centrální banky budou požadovat, aby takové převody byly ve statistických výkazech identifikovány odděleně od úvěrů, které jsou převáděny a spravovány stejnou měnovou finanční institucí. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Požadavky na vykazování nesplacených částek převedených úvěrů

| 3.1. | V souladu s tabulkou 5b poskytují měnové finanční instituce údaje o nesplacených částkách úvěrů ke konci měsíce takto:






  a) | nesplacené částky úvěrů, které měnová finanční instituce převedla s dopadem na její zůstatky úvěrů vykázané v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I a v jejichž případě měnová finanční instituce vystupuje jako správce, se řadí do bloku 1; a |
| --- | --- | --- |

3.1.

a)

nesplacené částky úvěrů, které měnová finanční instituce převedla s dopadem na její zůstatky úvěrů vykázané v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I a v jejichž případě měnová finanční instituce vystupuje jako správce, se řadí do bloku 1; a

| b) | nesplacené částky úvěrů, které měnová finanční instituce v důsledku použití IFRS 9 nebo podobných pravidel převedla bez dopadu na její zůstatky úvěrů vykázané v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I, se řadí do bloku 3. |
| --- | --- |

b)

nesplacené částky úvěrů, které měnová finanční instituce v důsledku použití IFRS 9 nebo podobných pravidel převedla bez dopadu na její zůstatky úvěrů vykázané v souladu s částmi 2 a 3 přílohy I, se řadí do bloku 3.

| 3.2. | Pokud jde o zařazení ve smyslu oddílu 3.1 písm. a), v případě, kdy národní centrální banky dají měnovým finančním institucím pokyn, aby převody úvěrů řadily podle oddílu 2.3, zahrnují měnové finanční instituce nesplacené částky úvěrů převedených jinou tuzemskou měnovou institucí, pro kterou vystupují jako správce, do bloku 1, nejsou-li úvěry zahrnuty do zůstatků tuzemských měnových finančních institucí vykazovaných podle částí 2 a 3 přílohy I. Národní centrální banky budou požadovat, aby takové nesplacené částky byly ve statistických výkazech identifikovány odděleně od nesplacených částek, které jsou převáděny a spravovány stejnou měnovou finanční institucí. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Národní centrální banky mohou od měnových finančních institucí požadovat dodatečné informace, aby vysvětlily vývoj v oblasti nesplacených částek úvěrů, zejména s ohledem na změnu protistrany, která má převedené úvěry v držbě, nebo změnu podmínek správy odúčtovaných úvěrů, což může vyžadovat úpravy z překlasifikací, aby ECB mohla správně upravit vývoj úvěrů s ohledem na dopady v důsledku sekuritizací a jiných převodů v rozvaze měnových finančních institucí. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Požadavky na vykazování úprav z přecenění, které mají vliv na nesplacené částky převedených úvěrů

| 4.1. | Měnové finanční instituce v souladu s tabulkou 5b poskytují údaje o úpravách z přecenění, které odrážejí veškeré změny nesplacených částek úvěrů ke konci měsíce vykázaných podle oddílu 3, které byly způsobeny uplatněním snížení hodnoty nebo odpisů úvěrů, a změny opravných položek k úvěrům (pokud se nesplacené částky vykazují očištěné o opravné položky). Úpravy z přecenění rovněž odrážejí rozdíl mezi nesplacenými částkami převedených úvěrů a hodnotou transakce spočívající v nabytí nebo zcizení, jak je uvedeno v oddíle 2, a to v měsíci, kdy došlo k převodu úvěru. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | V souladu s tabulkou 5b poskytují měnové finanční instituce údaje o úpravách z přecenění takto:






  a) | úpravy z přecenění, které odpovídají nesplaceným částkám převedených úvěrů ve smyslu oddílu 3.1 písm. a) a případně s výhradou oddílu 3.2, se řadí do bloku 1; a |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

úpravy z přecenění, které odpovídají nesplaceným částkám převedených úvěrů ve smyslu oddílu 3.1 písm. a) a případně s výhradou oddílu 3.2, se řadí do bloku 1; a

| b) | úpravy z přecenění, které odpovídají nesplaceným částkám převedených úvěrů ve smyslu oddílu 3.1 písm. b), se řadí do bloku 3. |
| --- | --- |

b)

úpravy z přecenění, které odpovídají nesplaceným částkám převedených úvěrů ve smyslu oddílu 3.1 písm. b), se řadí do bloku 3.

Image 15

  Tabulka 5a Čisté převody úvěrů (nabytí minus zcizení): měsíční údaje

Image 16

Image 17

  Tabulka 5b Zůstatky a úpravy z přecenění převedených úvěrů: měsíční údaje

Image 18

ČÁST 6

Zjednodušené vykazování pro malé úvěrové instituce

Pokud národní centrální banky udělí úvěrovým institucím výjimky podle čl. 9 odst. 2, mohou tyto úvěrové instituce zprostit těchto povinností:

| 1. | členění podle měn uvedené v oddílu 4 části 2. |
| --- | --- |

1.

členění podle měn uvedené v oddílu 4 části 2.

| 2. | oddělené zachycení:






  a) | pozic vůči centrálním protistranám, jak je uvedeno v oddílu 5.5 části 2; |
| --- | --- | --- |

2.

oddělené zachycení:

a)

pozic vůči centrálním protistranám, jak je uvedeno v oddílu 5.5 části 2;

| b) | syndikovaných úvěrů, jak je uvedeno v tabulce 1 v části 2; |
| --- | --- |

b)

syndikovaných úvěrů, jak je uvedeno v tabulce 1 v části 2;

| c) | dluhových cenných papírů se splatností do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %, jak je uvedeno v tabulce 1 v části 2; |
| --- | --- |

c)

dluhových cenných papírů se splatností do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %, jak je uvedeno v tabulce 1 v části 2;

| d) | držby nemovitostí ve smyslu oddílu 4 části 3. |
| --- | --- |

d)

držby nemovitostí ve smyslu oddílu 4 části 3.

| 3. | členění podle sektorů uvedené v oddílu 3 části 3. |
| --- | --- |

3.

členění podle sektorů uvedené v oddílu 3 části 3.

| 4. | členění podle zemí uvedené v oddílu 7 části 3. |
| --- | --- |

4.

členění podle zemí uvedené v oddílu 7 části 3.

| 5. | členění podle měn uvedené v oddílu 9 části 3. |
| --- | --- |

5.

členění podle měn uvedené v oddílu 9 části 3.

Tyto úvěrové instituce mohou kromě toho plnit statistickou zpravodajskou povinnost podle částí 2, 4 a 5 tak, že vykazují údaje jen čtvrtletně, a to v souladu se lhůtami, které jsou pro čtvrtletní statistiku stanoveny v čl. 7 odst. 3.

ČÁST 7

Přehled statistické zpravodajské povinnosti v oblasti rozvahových položek(1)

| KATEGORIE NÁSTROJŮ A SPLATNOSTI |
| --- |
| ROZVAHOVÉ POLOŽKY |
| AKTIVA | PASIVA |
| 1. | Pokladní hotovost |

KATEGORIE NÁSTROJŮ A SPLATNOSTI

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

AKTIVA

PASIVA

1.

Pokladní hotovost

| 2. | Úvěry | do 1 roku
   (2) |
| --- | --- | --- |

2.

Úvěry

do 1 roku
   (2)

| | nad 1 rok a do 5 let
   (2) |
| --- | --- |

nad 1 rok a do 5 let
   (2)

| | nad 5 let
   (2) | z toho: pozice uvnitř skupiny |
| --- | --- | --- |

nad 5 let
   (2)

z toho: pozice uvnitř skupiny

| | z toho: syndikované úvěry |
| --- | --- |

z toho: syndikované úvěry

| | z toho: reverzní repa |
| --- | --- |

z toho: reverzní repa

| | z toho: pozice v rámci fiktivního cash poolingu |
| --- | --- |

z toho: pozice v rámci fiktivního cash poolingu

| | z toho: euro | do 1 roku
   (3) |
| --- | --- | --- |

z toho: euro

do 1 roku
   (3)

| | nad 1 rok a do 2 let
   (3) |
| --- | --- |

nad 1 rok a do 2 let
   (3)

| | nad 2 roky a do 5 let
   (3) |
| --- | --- |

nad 2 roky a do 5 let
   (3)

| | nad 5 let
   (3) | z toho: revolvingové úvěry a přečerpání
   (3) |
| --- | --- | --- |

nad 5 let
   (3)

z toho: revolvingové úvěry a přečerpání
   (3)

| | z toho: bezúročné úvěry z kreditních karet
   (3) |
| --- | --- |

z toho: bezúročné úvěry z kreditních karet
   (3)

| | z toho úročené úvěry z kreditních karet
   (3) |
| --- | --- |

z toho úročené úvěry z kreditních karet
   (3)

| | z toho: pozice v rámci fiktivního cash poolingu |
| --- | --- |

z toho: pozice v rámci fiktivního cash poolingu

Úvěry s původní splatností nad 1 rok (v eurech):

| | z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti kratší než 1 rok |
| --- | --- |

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti kratší než 1 rok

| | z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti nad 1 rok a s novým nastavením úrokové sazby v příštích 12 měsících
  Úvěry s původní splatností nad 2 roky (v eurech) |
| --- | --- |

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti nad 1 rok a s novým nastavením úrokové sazby v příštích 12 měsících

Úvěry s původní splatností nad 2 roky (v eurech)

| | z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti kratší než 2 roky |
| --- | --- |

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti kratší než 2 roky

| | z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti nad 2 roky a s novým nastavením úrokové sazby v příštích 24 měsících |
| --- | --- |

z toho: úvěry se zbytkovou dobou splatnosti nad 2 roky a s novým nastavením úrokové sazby v příštích 24 měsících

| 3. | Držené dluhové cenné papíry | do 1 roku
   (4) |
| --- | --- | --- |

3.

Držené dluhové cenné papíry

do 1 roku
   (4)

| | nad 1 rok a do 2 let
   (4) |
| --- | --- |

nad 1 rok a do 2 let
   (4)

| | nad 2 let
   (4) |
| --- | --- |

nad 2 let
   (4)

| 4. | Účasti

  Kótované akcie
  Nekótované akcie
  Ostatní účasti |
| --- | --- |

4.

Účasti

Kótované akcie

Nekótované akcie

Ostatní účasti

| 5. | Akcie/podílové listy investičních fondů

  Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu
  Akcie/podílové listy investičních fondů jiných než fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

5.

Akcie/podílové listy investičních fondů

| 6. | Nefinanční aktiva

  z toho: nemovitosti |
| --- | --- |

6.

Nefinanční aktiva

z toho: nemovitosti

| 7. | Ostatní aktiva | z toho: finanční deriváty |
| --- | --- | --- |

7.

Ostatní aktiva

z toho: finanční deriváty

| | z toho: naběhlé úroky z úvěrů |
| --- | --- |

z toho: naběhlé úroky z úvěrů

| 8. | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8.

Emitované oběživo

| 9. | Vklady | do 1 roku
   (5) |
| --- | --- | --- |

9.

Vklady

do 1 roku
   (5)

| | nad 1 rok
   (5) | z toho: pozice uvnitř skupiny |
| --- | --- | --- |

nad 1 rok
   (5)

z toho: pozice uvnitř skupiny

| | z toho: převoditelné vklady |
| --- | --- |

z toho: převoditelné vklady

| | z toho: do 2 let |
| --- | --- |

z toho: do 2 let

| | z toho: syndikované úvěry |
| --- | --- |

z toho: syndikované úvěry

| 9.1. | Jednodenní vklady | z toho: převoditelné vklady |
| --- | --- | --- |

9.1.

Jednodenní vklady

z toho: převoditelné vklady

| | z toho: pozice v rámci fiktivního cash poolingu |
| --- | --- |

z toho: pozice v rámci fiktivního cash poolingu

| 9.2. | Vklady s dohodnutou splatností | do 1 roku |
| --- | --- | --- |

9.2.

Vklady s dohodnutou splatností

do 1 roku

| | nad 1 rok a do 2 let |
| --- | --- |

nad 1 rok a do 2 let

| | nad 2 roky |
| --- | --- |

nad 2 roky

| 9.3. | Vklady s výpovědní lhůtou | do 3 měsíců |
| --- | --- | --- |

9.3.

Vklady s výpovědní lhůtou

do 3 měsíců

| | nad 3 měsíce |
| --- | --- |

nad 3 měsíce

| | z toho: nad 2 roky
   (6) |
| --- | --- |

z toho: nad 2 roky
   (6)

| 9.4. | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4.

Repo obchody

| 10. | Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry | do 1 roku |
| --- | --- | --- |

11.

Emitované dluhové cenné papíry

do 1 roku

| | nad 1 rok a do 2 let | z toho: do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 % |
| --- | --- | --- |

nad 1 rok a do 2 let

z toho: do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

| | nad 2 roky |
| --- | --- |

nad 2 roky

| 12. | Kapitál a rezervy

  Získaný základní kapitál
  Zisk nebo ztráta ve vykazovaném období
  Výnosy a náklady vykázané přímo ve vlastním kapitálu
  Prostředky ze zisku nerozděleného akcionářům
  Opravné položky a obecné rezervy na aktiva |
| --- | --- |

12.

Kapitál a rezervy

| 13. | Ostatní pasiva | z toho: finanční deriváty |
| --- | --- | --- |

13.

Ostatní pasiva

z toho: finanční deriváty

| | z toho: naběhlé úroky z vkladů |
| --- | --- |

z toho: naběhlé úroky z vkladů

KATEGORIE PROTISTRAN A ÚČELŮ

AKTIVA

PASIVA

| A. | Tuzemští rezidenti | Měnové finanční instituce | Centrální banky |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Tuzemští rezidenti

Měnové finanční instituce

Centrální banky

| | Instituce přijímající vklady kromě centrálních bank |
| --- | --- |

Instituce přijímající vklady kromě centrálních bank

| | Fondy peněžního trhu |
| --- | --- |

Fondy peněžního trhu

| | Instituce jiné než MFI | Vládní instituce | ústřední vládní instituce |
| --- | --- | --- | --- |

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce

ústřední vládní instituce

| | národní vládní instituce |
| --- | --- |

národní vládní instituce

| | místní vládní instituce |
| --- | --- |

místní vládní instituce

| | fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

fondy sociálního zabezpečení

| | Ostatní rezidenti
   (7) | Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Ostatní rezidenti
   (7)

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)
   (7)

| | ostatní finanční zprostředkovatelé, pomocné finanční instituce a kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)
   (7) | z toho: centrální protistrany |
| --- | --- | --- |

ostatní finanční zprostředkovatelé, pomocné finanční instituce a kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)
   (7)

z toho: centrální protistrany

| | z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci |
| --- | --- |

z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci

| | pojišťovací společnosti (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

pojišťovací společnosti (S.128)
   (7)

| | penzijní fondy (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

penzijní fondy (S.129)
   (7)

| | nefinanční podniky (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nefinanční podniky (S.11)
   (7)

| | domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (7) | úvěry na spotřebu |
| --- | --- | --- |

domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (7)

úvěry na spotřebu

| | úvěry na bydlení |
| --- | --- |

úvěry na bydlení

| | ostatní úvěry | z toho: podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity |
| --- | --- | --- |

ostatní úvěry

z toho: podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity

| A. | Tuzemští rezidenti | Měnové finanční instituce | Centrální banky |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Tuzemští rezidenti

Měnové finanční instituce

Centrální banky

| | Instituce přijímající vklady kromě centrálních bank |
| --- | --- |

Instituce přijímající vklady kromě centrálních bank

| | Fondy peněžního trhu |
| --- | --- |

Fondy peněžního trhu

| | Instituce jiné než MFI | Vládní instituce | ústřední vládní instituce |
| --- | --- | --- | --- |

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce

ústřední vládní instituce

| | ostatní vládní instituce | národní vládní instituce |
| --- | --- | --- |

ostatní vládní instituce

národní vládní instituce

| | místní vládní instituce |
| --- | --- |

místní vládní instituce

| | fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

fondy sociálního zabezpečení

| | Ostatní rezidenti
   (7) | Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Ostatní rezidenti
   (7)

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)
   (7)

| | Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125)
   (7) | z toho: centrální protistrany |
| --- | --- | --- |

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125)
   (7)

z toho: centrální protistrany

| | z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci |
| --- | --- |

z toho: účelové finanční společnosti pro sekuritizaci

| | pomocné finanční instituce (S.126)
   (7) |
| --- | --- |

pomocné finanční instituce (S.126)
   (7)

| | kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127)
   (7) |
| --- | --- |

kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127)
   (7)

| | pojišťovací společnosti (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

pojišťovací společnosti (S.128)
   (7)

| | penzijní fondy (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

penzijní fondy (S.129)
   (7)

| | nefinanční podniky (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nefinanční podniky (S.11)
   (7)

| | domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (7) |
| --- | --- |

domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (7)

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemských rezidentů | Měnové finanční instituce | Centrální banky | z toho: Evropská centrální banka |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemských rezidentů

Měnové finanční instituce

Centrální banky

z toho: Evropská centrální banka

| | Instituce přijímající vklady kromě centrálních bank |
| --- | --- |

Instituce přijímající vklady kromě centrálních bank

| | Fondy peněžního trhu |
| --- | --- |

Fondy peněžního trhu

| | Instituce jiné než MFI | Vládní instituce | ústřední vládní instituce |
| --- | --- | --- | --- |

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce

ústřední vládní instituce

| | národní vládní instituce |
| --- | --- |

národní vládní instituce

| | místní vládní instituce |
| --- | --- |

místní vládní instituce

| | fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

fondy sociálního zabezpečení

| | Ostatní rezidenti
   (7) | Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Ostatní rezidenti
   (7)

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)
   (7)

| | ostatní finanční zprostředkovatelé, pomocné finanční instituce a kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)
   (7) | z toho: centrální protistrany
   (8) |
| --- | --- | --- |

ostatní finanční zprostředkovatelé, pomocné finanční instituce a kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.125 + S.126 + S.127)
   (7)

z toho: centrální protistrany
   (8)

| | z toho: účelové finanční společnosti
   (8) |
| --- | --- |

z toho: účelové finanční společnosti
   (8)

| | pojišťovací společnosti (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

pojišťovací společnosti (S.128)
   (7)

| | penzijní fondy (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

penzijní fondy (S.129)
   (7)

| | nefinanční podniky (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nefinanční podniky (S.11)
   (7)

| | domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (7) | úvěry na spotřebu |
| --- | --- | --- |

domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (7)

úvěry na spotřebu

| | úvěry na bydlení |
| --- | --- |

úvěry na bydlení

| | ostatní úvěry | z toho: podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity |
| --- | --- | --- |

ostatní úvěry

z toho: podnikatelé (fyzické osoby)/společenství bez právní subjektivity

| B. | Eurozóna s výjimkou tuzemských rezidentů | Měnové finanční instituce | Centrální banky | z toho: Evropská centrální banka |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Eurozóna s výjimkou tuzemských rezidentů

Měnové finanční instituce

Centrální banky

z toho: Evropská centrální banka

| | Instituce přijímající vklady kromě centrálních bank |
| --- | --- |

Instituce přijímající vklady kromě centrálních bank

| | Fondy peněžního trhu |
| --- | --- |

Fondy peněžního trhu

| | Instituce jiné než MFI | Vládní instituce | ústřední vládní instituce |
| --- | --- | --- | --- |

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce

ústřední vládní instituce

| | ostatní vládní instituce | národní vládní instituce |
| --- | --- | --- |

ostatní vládní instituce

národní vládní instituce

| | místní vládní instituce |
| --- | --- |

místní vládní instituce

| | fondy sociálního zabezpečení |
| --- | --- |

fondy sociálního zabezpečení

| | Ostatní rezidenti
   (7) | Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Ostatní rezidenti
   (7)

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu (S.124)
   (7)

| | Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125)
   (7) | z toho: centrální protistrany
   (8) |
| --- | --- | --- |

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.125)
   (7)

z toho: centrální protistrany
   (8)

| | z toho: účelové finanční společnosti
   (8) |
| --- | --- |

z toho: účelové finanční společnosti
   (8)

| | pomocné finanční instituce (S.126)
   (7) |
| --- | --- |

pomocné finanční instituce (S.126)
   (7)

| | kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127)
   (7) |
| --- | --- |

kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz (S.127)
   (7)

| | pojišťovací společnosti (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

pojišťovací společnosti (S.128)
   (7)

| | penzijní fondy (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

penzijní fondy (S.129)
   (7)

| | nefinanční podniky (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nefinanční podniky (S.11)
   (7)

| | domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (7) |
| --- | --- |

domácnosti a neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)
   (7)

| C. | Rezidenti zbytku světa | Měnové finanční instituce |
| --- | --- | --- |

C.

Rezidenti zbytku světa

Měnové finanční instituce

| | Instituce jiné než MFI | Vládní instituce |
| --- | --- | --- |

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce

| | Ostatní rezidenti |
| --- | --- |

Ostatní rezidenti

| C. | Rezidenti zbytku světa | Měnové finanční instituce |
| --- | --- | --- |

C.

Rezidenti zbytku světa

Měnové finanční instituce

| | Instituce jiné než MFI | Vládní instituce |
| --- | --- | --- |

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce

| | Ostatní rezidenti |
| --- | --- |

Ostatní rezidenti

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

| D. | Celkem |
| --- | --- |

D.

Celkem

MĚNY

| e | euro |
| --- | --- |

e

euro

| x | cizí měny - měny jiné než euro (9) |
| --- | --- |

x

cizí měny - měny jiné než euro (9)

---

(*1)  Údaje týkající se Evropské investiční banky, Evropského mechanismu stability, Evropského nástroje finanční stability a Jednotného výboru pro řešení krizí by měly být vykázány odděleně.

(1)  Členění měsíčních údajů jsou uvedena tučným písmem, členění čtvrtletních údajů jsou uvedena běžným písmem.

(2)  Členění měsíčních údajů podle splatnosti se týká úvěrů hlavním rezidentům jiným než měnovým finančním institucím včetně vládních institucí členských států eurozóny. V případě úvěrů vládním institucím jiným než ústředním vládním institucím členských států eurozóny je odpovídajícím členěním podle splatnosti čtvrtletní členění.

(3)  U úvěrů poskytnutých nefinančním podnikům eurozóny a domácnostem. Kromě toho se členění podle splatnosti shromažďuje v případě úvěrů poskytnutých domácnostem podle účelu úvěru.

(4)  Členění měsíčních údajů podle splatnosti se týká pouze držby cenných papírů emitovaných měnovými finančními institucemi, které se nacházejí v eurozóně; držba cenných papírů emitovaných vládními institucemi eurozóny se vykazuje v členění těchto papírů „do jednoho roku“. Čtvrtletně vykazované údaje o držení cenných papírů emitovaných jinými institucemi než měnovými finančními institucemi v eurozóně se člení na splatné „do 1 roku“ a „nad 1 rok“.

(5)  Pouze s protistranami, které jsou rezidenty zbytku světa.

(6)  Vykazování položky „vklady s výpovědní lhůtou nad dva roky“ je až do odvolání dobrovolné.

(7)  U úvěrů a vkladů se vyžaduje měsíční členění podle subsektorů.

(8)  U rep a reverzních rep se vyžaduje členění ústředních protistran zařazených do subsektoru S.125. U úvěrů, vkladů a držených dluhových cenných papírů se navíc vyžaduje členění protistran, které jsou účelovými finančními společnostmi pro sekuritizaci.

(9)  Čtvrtletní členění podle měn každého z ostatních členských států vyžaduje pro vybrané položky úvěrů. Pro vybrané položky vkladů, úvěrů a držených dluhových cenných papírů se vyžaduje čtvrtletní členění pro měny GBP, USD, JPY a CHF.

---

PŘÍLOHA II

ZÁSADY A DEFINICE KONSOLIDACE

ČÁST 1

Konsolidace pro statistické účely na území stejného členského státu

| 1. | Pro každý členský stát, jehož měnou je euro (dále jen „členský stát eurozóny“), se soubor zpravodajských jednotek skládá z rezidentských měnových finančních institucí, které jsou uvedeny v seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely, a z rezidentských úvěrových institucí, které nejsou měnovými finančními institucemi. Jedná se o:






  a) | instituce zapsané v rejstříku a nacházející se na daném území, včetně dceřiných společností mateřských společností nacházejících se mimo dané území, a |
| --- | --- | --- |

1.

a)

instituce zapsané v rejstříku a nacházející se na daném území, včetně dceřiných společností mateřských společností nacházejících se mimo dané území, a

| b) | pobočky institucí, které mají ústředí mimo dané území. |
| --- | --- |

b)

pobočky institucí, které mají ústředí mimo dané území.

Zpravodajské jednotky konsolidují pro statistické účely obchodní činnosti všech svých provozoven (sídla společnosti, resp. ústředí nebo poboček), které se nacházejí v témže členském státě. Instituce nacházející se v extrateritoriálních finančních střediscích se pro statistické účely považují za rezidenty na územích, ve kterých se tato střediska nacházejí.

| 2. | Zpravodajské jednotky vykazují obchodní činnost všech svých zahraničních provozoven takto:






  a) | Má-li zpravodajská jednotka pobočky nacházející se na území ostatních členských států eurozóny, považuje tato zpravodajská jednotka pozice vůči všem těmto pobočkám za pozice vůči rezidentům v ostatních členských státech eurozóny. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Má-li zpravodajská jednotka pobočky nacházející se na území ostatních členských států eurozóny, považuje tato zpravodajská jednotka pozice vůči všem těmto pobočkám za pozice vůči rezidentům v ostatních členských státech eurozóny.

| b) | Má-li zpravodajská jednotka pobočky nacházející se mimo území členských států eurozóny, považuje tato zpravodajská jednotka pozice vůči všem těmto pobočkám za pozice vůči rezidentům ve zbytku světa. |
| --- | --- |

b)

Má-li zpravodajská jednotka pobočky nacházející se mimo území členských států eurozóny, považuje tato zpravodajská jednotka pozice vůči všem těmto pobočkám za pozice vůči rezidentům ve zbytku světa.

| c) | Je-li zpravodajskou jednotkou pobočka, považuje pozice vůči svému ústředí nebo jiným pobočkám stejné instituce nacházejícím se na území ostatních členských států eurozóny za pozice vůči rezidentům v ostatních členských státech eurozóny. |
| --- | --- |

c)

Je-li zpravodajskou jednotkou pobočka, považuje pozice vůči svému ústředí nebo jiným pobočkám stejné instituce nacházejícím se na území ostatních členských států eurozóny za pozice vůči rezidentům v ostatních členských státech eurozóny.

| d) | Je-li zpravodajskou jednotkou pobočka, považuje pozice vůči svému ústředí nebo vůči jiným pobočkám stejné instituce nacházejícím se mimo území ostatních členských států eurozóny za pozice vůči rezidentům ze zbytku světa. |
| --- | --- |

d)

Je-li zpravodajskou jednotkou pobočka, považuje pozice vůči svému ústředí nebo vůči jiným pobočkám stejné instituce nacházejícím se mimo území ostatních členských států eurozóny za pozice vůči rezidentům ze zbytku světa.

ČÁST 2

Definice kategorií nástrojů

| 1. | Tato tabulka uvádí podrobný standardní popis kategorií nástrojů, které národní centrální banky v souladu s tímto nařízením převádějí na kategorie použitelné na vnitrostátní úrovni. Tabulka nepředstavuje seznam jednotlivých finančních nástrojů a uvedený popis není vyčerpávající. Definice odkazují na ESA 2010. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Původní splatností, tj. splatností stanovenou při emisi, se rozumí pevně stanovená životnost finančního nástroje, před kterou nemůže být splacen, např. dluhové cenné papíry, nebo před kterou může být splacen pouze s určitou sankcí, např. některé druhy vkladů. Výpovědní lhůta je shodná s dobou mezi okamžikem, kdy držitel oznámí svůj záměr nástroj zpeněžit, a dnem, kdy jej může bez případné sankce převést na hotovost. Finanční nástroje se dělí podle výpovědní lhůty pouze v případě, není-li stanovena dohodnutá splatnost. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finanční pohledávky lze rozlišovat podle toho, zda jsou převoditelné. Pohledávka je převoditelná, pokud lze její vlastnictví snadno převést z jedné jednotky na jinou jednotku prostřednictvím dodání nebo rubopisu nebo, v případě finančních derivátů, pokud lze snadno vyrovnat jí vytvořenou pozici. Potenciálně je sice možné obchodovat s jakýmkoli finančním nástrojem, avšak převoditelné nástroje jsou určeny k tomu, aby se s nimi obchodovalo na organizované burze nebo na mimoburzovním trhu, i když skutečné obchodování není nezbytnou podmínkou převoditelnosti. |
| --- | --- |

3.

Tabulka

Kategorie nástrojů

KATEGORIE AKTIV

| Kategorie | Popis hlavních znaků |
| --- | --- |
| 1. | Pokladní hotovost |

Kategorie

Popis hlavních znaků

1.

Pokladní hotovost

Držení bankovek a mincí v eurech a jiných měnách uvedených do oběhu, které se běžně používají k provádění plateb.

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

Úvěry

Držba finančních aktiv, která jsou vytvořena v případech, kdy věřitelé půjčí peněžní prostředky dlužníkům a která nejsou doložena dokumenty nebo jsou doložena nepřevoditelnými dokumenty. Tato položka zahrnuje též aktiva v podobě vkladů zpravodajských jednotek. Národní centrální banky mohou u této položky požadovat též úplné členění podle sektorů.

| 1. | Tato položka zahrnuje:






  a) | úvěry poskytnuté domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem v členění na:






  i) | úvěry na spotřebu (úvěry poskytnuté především pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb). Úvěry poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity se zahrnují do této kategorie, pokud je zpravodajské jednotce známo, že úvěr slouží převážně pro osobní spotřebu; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Tato položka zahrnuje:

a)

úvěry poskytnuté domácnostem a neziskovým institucím sloužícím domácnostem v členění na:

i)

úvěry na spotřebu (úvěry poskytnuté především pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb). Úvěry poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity se zahrnují do této kategorie, pokud je zpravodajské jednotce známo, že úvěr slouží převážně pro osobní spotřebu;

| ii) | úvěry na bydlení (úvěry poskytnuté k financování investic do bytových nemovitostí k vlastnímu bydlení nebo k pronájmu, včetně stavby a rekonstrukce těchto bytových nemovitostí). Zahrnují úvěry zajištěné nemovitostmi, které jsou použity na nákup bytových nemovitostí, a jiné úvěry na nákup bytových nemovitostí poskytnuté na osobním základě nebo zajištěné jinými formami aktiv. Do této kategorie patří i úvěry na bytové nemovitosti poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity, ledaže je zpravodajské jednotce známo, že daná bytová nemovitost slouží převážně k obchodním účelům; v takovém případě se tyto úvěry vykazují jako „ostatní úvěry, z toho podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity“; |
| --- | --- |

ii)

úvěry na bydlení (úvěry poskytnuté k financování investic do bytových nemovitostí k vlastnímu bydlení nebo k pronájmu, včetně stavby a rekonstrukce těchto bytových nemovitostí). Zahrnují úvěry zajištěné nemovitostmi, které jsou použity na nákup bytových nemovitostí, a jiné úvěry na nákup bytových nemovitostí poskytnuté na osobním základě nebo zajištěné jinými formami aktiv. Do této kategorie patří i úvěry na bytové nemovitosti poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity, ledaže je zpravodajské jednotce známo, že daná bytová nemovitost slouží převážně k obchodním účelům; v takovém případě se tyto úvěry vykazují jako „ostatní úvěry, z toho podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity“;

| iii) | ostatní (úvěry poskytnuté pro jiné účely, než je spotřeba a bydlení, například na podnikání, konsolidaci dluhu, vzdělání atd.). Tato kategorie může zahrnovat úvěry na spotřebu poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity (viz část 3 přílohy II), nejsou-li vykazovány v kategorii „úvěry na spotřebu“; |
| --- | --- |

iii)

ostatní (úvěry poskytnuté pro jiné účely, než je spotřeba a bydlení, například na podnikání, konsolidaci dluhu, vzdělání atd.). Tato kategorie může zahrnovat úvěry na spotřebu poskytnuté podnikatelům (fyzickým osobám)/společenstvím bez právní subjektivity (viz část 3 přílohy II), nejsou-li vykazovány v kategorii „úvěry na spotřebu“;

| b) | pohledávky z kreditních karet
  Pro účely tohoto nařízení zahrnuje tato kategorie úvěry poskytnuté domácnostem nebo nefinančním podnikům prostřednictvím debetních karet s funkcí odloženého debetu, tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru, tak je vymezen níže, nebo prostřednictvím kreditních karet, tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru nebo úročeného úvěru. Pohledávky z kreditních karet se vedou na zvláštních karetních účtech, a nejsou proto z běžných účtů či kontokorentních účtů zřejmé. Bezúročným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý s úrokovou sazbou 0 % v období mezi platebními transakcemi provedenými pomocí karty během jednoho zúčtovacího období a dnem, ke kterému se debetní zůstatek za toto konkrétní zúčtovací období stane splatným. Úročeným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý po uplynutí data splatnosti předchozího zúčtovacího období, tj. debetní zůstatky na karetním účtu, které nebyly vypořádány při první příležitosti, který je úročen úrokovou sazbou nebo odstupňovanou úrokovou sazbou obvykle vyšší než 0 %. Obvykle se vyžaduje placení minimálních měsíčních splátek s cílem alespoň částečně splatit úročený úvěr.
  Protistranou těchto forem úvěrů je subjekt, který v souladu se smluvním závazkem odpovídá za konečné splacení zůstatků a který se shoduje s držitelem karty v případě karet pro soukromé použití, ne však v případě podnikových karet; |
| --- | --- |

b)

pohledávky z kreditních karet

Pro účely tohoto nařízení zahrnuje tato kategorie úvěry poskytnuté domácnostem nebo nefinančním podnikům prostřednictvím debetních karet s funkcí odloženého debetu, tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru, tak je vymezen níže, nebo prostřednictvím kreditních karet, tj. karty umožňující čerpání bezúročného úvěru nebo úročeného úvěru. Pohledávky z kreditních karet se vedou na zvláštních karetních účtech, a nejsou proto z běžných účtů či kontokorentních účtů zřejmé. Bezúročným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý s úrokovou sazbou 0 % v období mezi platebními transakcemi provedenými pomocí karty během jednoho zúčtovacího období a dnem, ke kterému se debetní zůstatek za toto konkrétní zúčtovací období stane splatným. Úročeným úvěrem se rozumí úvěr poskytnutý po uplynutí data splatnosti předchozího zúčtovacího období, tj. debetní zůstatky na karetním účtu, které nebyly vypořádány při první příležitosti, který je úročen úrokovou sazbou nebo odstupňovanou úrokovou sazbou obvykle vyšší než 0 %. Obvykle se vyžaduje placení minimálních měsíčních splátek s cílem alespoň částečně splatit úročený úvěr.

Protistranou těchto forem úvěrů je subjekt, který v souladu se smluvním závazkem odpovídá za konečné splacení zůstatků a který se shoduje s držitelem karty v případě karet pro soukromé použití, ne však v případě podnikových karet;

| c) | revolvingové úvěry a přečerpání
  Revolvingové úvěry jsou úvěry charakterizované všemi těmito znaky: i) dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli, ii) výše disponibilního úvěru se může zvyšovat nebo snižovat podle toho, jak jsou prostředky vypůjčovány a spláceny, iii) úvěr lze využívat opakovaně.
  Revolvingové úvěry zahrnují částky, které byly získány prostřednictvím sjednaného úvěrového rámce (úvěrových linek) a které ještě nebyly splaceny (zůstatky). Úvěrový rámec je dohoda mezi věřitelem a dlužníkem, která dlužníkovi umožňuje vybírat si během stanoveného období a do určité výše prostředky a tyto prostředky libovolně před stanoveným datem splácet. Částky, které jsou prostřednictvím úvěrového rámce k dispozici a které nebyly vybrány nebo byly již splaceny, se v žádné z kategorií rozvahových položek nezachycují. Přečerpání jsou debetní zůstatky na běžných účtech. Revolvingové úvěry a přečerpání nezahrnují úvěry poskytnuté prostřednictvím kreditních karet. Vykazuje se celková částka, kterou dlužník dluží, bez ohledu na to, zda je v rámci limitu, který si věřitel a dlužník předem dohodli, nebo tento limit přesahuje, pokud jde o velikost nebo maximální dobu trvání úvěru; |
| --- | --- |

c)

revolvingové úvěry a přečerpání

Revolvingové úvěry jsou úvěry charakterizované všemi těmito znaky: i) dlužník může čerpat prostředky do předem stanoveného úvěrového rámce bez předchozího oznámení věřiteli, ii) výše disponibilního úvěru se může zvyšovat nebo snižovat podle toho, jak jsou prostředky vypůjčovány a spláceny, iii) úvěr lze využívat opakovaně.

Revolvingové úvěry zahrnují částky, které byly získány prostřednictvím sjednaného úvěrového rámce (úvěrových linek) a které ještě nebyly splaceny (zůstatky). Úvěrový rámec je dohoda mezi věřitelem a dlužníkem, která dlužníkovi umožňuje vybírat si během stanoveného období a do určité výše prostředky a tyto prostředky libovolně před stanoveným datem splácet. Částky, které jsou prostřednictvím úvěrového rámce k dispozici a které nebyly vybrány nebo byly již splaceny, se v žádné z kategorií rozvahových položek nezachycují. Přečerpání jsou debetní zůstatky na běžných účtech. Revolvingové úvěry a přečerpání nezahrnují úvěry poskytnuté prostřednictvím kreditních karet. Vykazuje se celková částka, kterou dlužník dluží, bez ohledu na to, zda je v rámci limitu, který si věřitel a dlužník předem dohodli, nebo tento limit přesahuje, pokud jde o velikost nebo maximální dobu trvání úvěru;

| d) | syndikované úvěry (jednotlivé úvěrové smlouvy, jichž se účastní několik institucí jako věřitelé).
  Syndikované úvěry zahrnují pouze případy, kde je dlužníkovi na základě úvěrové smlouvy známo, že úvěr poskytuje více věřitelů. Pro statistické účely se za syndikované úvěry považují pouze částky, které věřitelé skutečně vyplatili (nikoli celkové úvěrové rámce). Syndikovaný úvěr obvykle sjednává a koordinuje jedna instituce (běžně označovaná jako aranžér („lead manager“)), přičemž ve skutečnosti je poskytován různými účastníky syndikátu. Účastníci včetně aranžéra vykazují ve svých rozvahových aktivech svůj podíl na úvěru vůči dlužníkovi, tj. ne vůči aranžérovi; |
| --- | --- |

d)

syndikované úvěry (jednotlivé úvěrové smlouvy, jichž se účastní několik institucí jako věřitelé).

Syndikované úvěry zahrnují pouze případy, kde je dlužníkovi na základě úvěrové smlouvy známo, že úvěr poskytuje více věřitelů. Pro statistické účely se za syndikované úvěry považují pouze částky, které věřitelé skutečně vyplatili (nikoli celkové úvěrové rámce). Syndikovaný úvěr obvykle sjednává a koordinuje jedna instituce (běžně označovaná jako aranžér („lead manager“)), přičemž ve skutečnosti je poskytován různými účastníky syndikátu. Účastníci včetně aranžéra vykazují ve svých rozvahových aktivech svůj podíl na úvěru vůči dlužníkovi, tj. ne vůči aranžérovi;

| e) | vklady, jak jsou vymezeny v kategorii pasiv 9; |
| --- | --- |

e)

vklady, jak jsou vymezeny v kategorii pasiv 9;

| f) | finanční pronájmy poskytnuté třetím stranám
  Finanční pronájmy jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby (dále jen „pronajímatel“) půjčí tato aktiva třetí osobě (dále jen „nájemce“) na většinu či dokonce celou dobu jejich ekonomické životnosti proti splátkám, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak de facto získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží a nese veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím. Pro statistické účely se finanční pronájmy považují za úvěry poskytnuté pronajímatelem nájemci, jež umožňují nájemci koupi zboží dlouhodobé spotřeby. Aktiva (zboží dlouhodobé spotřeby) půjčená nájemci se v rozvaze nevykazují; |
| --- | --- |

f)

finanční pronájmy poskytnuté třetím stranám

Finanční pronájmy jsou smlouvy, při kterých zákonný majitel zboží dlouhodobé spotřeby (dále jen „pronajímatel“) půjčí tato aktiva třetí osobě (dále jen „nájemce“) na většinu či dokonce celou dobu jejich ekonomické životnosti proti splátkám, které kryjí cenu zboží plus připočtený úrok. Nájemce tak de facto získá veškeré výhody plynoucí z používání zboží a nese veškeré náklady a rizika spojená s vlastnictvím. Pro statistické účely se finanční pronájmy považují za úvěry poskytnuté pronajímatelem nájemci, jež umožňují nájemci koupi zboží dlouhodobé spotřeby. Aktiva (zboží dlouhodobé spotřeby) půjčená nájemci se v rozvaze nevykazují;

| g) | úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány
  Celková částka úvěrů, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak identifikovány jako zčásti nebo zcela znehodnocené v souladu s vymezením selhání v článku 178 nařízení (EU) č. 575/2013; |
| --- | --- |

g)

úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány

Celková částka úvěrů, které nejsou včas splaceny nebo jsou jinak identifikovány jako zčásti nebo zcela znehodnocené v souladu s vymezením selhání v článku 178 nařízení (EU) č. 575/2013;

| h) | držba neobchodovatelných cenných papírů
  Držba dluhových cenných papírů, které nejsou obchodovatelné a nemohou být obchodovány na sekundárních trzích; |
| --- | --- |

h)

držba neobchodovatelných cenných papírů

Držba dluhových cenných papírů, které nejsou obchodovatelné a nemohou být obchodovány na sekundárních trzích;

| i) | obchodované úvěry
  Úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „úvěry“ za předpokladu, že neexistuje důkaz o obchodování na sekundárním trhu. - obchodované úvěry. Úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „úvěry“ za předpokladu, že neexistuje důkaz o obchodování na sekundárním trhu. |
| --- | --- |

i)

obchodované úvěry

Úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „úvěry“ za předpokladu, že neexistuje důkaz o obchodování na sekundárním trhu. - obchodované úvěry. Úvěry, které se de facto staly obchodovatelnými, se vykazují v položce aktiv „úvěry“ za předpokladu, že neexistuje důkaz o obchodování na sekundárním trhu.

| j) | podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů
  Nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, která může být uplatněna až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším postavením, např. vklady/úvěry, což jim propůjčuje některé znaky účastí. Pro statistické účely se podřízený dluh klasifikuje podle povahy finančního nástroje buď jako „úvěry“ nebo „dluhové cenné papíry“. Pokud se držba všech forem podřízeného dluhu v současné době vykazuje pro statistické účely jako jediná vykazovaná hodnota, je třeba tuto hodnotu vykázat pod položkou „dluhové cenné papíry“, protože podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů; |
| --- | --- |

j)

podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů

Nástroje podřízeného dluhu představují podřízenou pohledávku za emitující institucí, která může být uplatněna až po té, kdy byly uspokojeny všechny pohledávky s vyšším postavením, např. vklady/úvěry, což jim propůjčuje některé znaky účastí. Pro statistické účely se podřízený dluh klasifikuje podle povahy finančního nástroje buď jako „úvěry“ nebo „dluhové cenné papíry“. Pokud se držba všech forem podřízeného dluhu v současné době vykazuje pro statistické účely jako jediná vykazovaná hodnota, je třeba tuto hodnotu vykázat pod položkou „dluhové cenné papíry“, protože podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů;

| k) | pohledávky z reverzních rep nebo výpůjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění
  Protipoložka hotovosti vyplacené výměnou za cenné papíry nakoupené zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného prodeje těchto nebo obdobných cenných papírů za pevnou cenu ke stanovenému budoucímu datu, nebo za výpůjčku cenných papírů poskytnutých proti hotovostnímu zajištění (viz kategorie pasiv 9.4). |
| --- | --- |

k)

pohledávky z reverzních rep nebo výpůjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění

Protipoložka hotovosti vyplacené výměnou za cenné papíry nakoupené zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného prodeje těchto nebo obdobných cenných papírů za pevnou cenu ke stanovenému budoucímu datu, nebo za výpůjčku cenných papírů poskytnutých proti hotovostnímu zajištění (viz kategorie pasiv 9.4).

| l) | pozice v rámci fiktivního cash poolingu
  Úvěry (v podobě přečerpání), které jsou z fiktivních cash poolů čerpány jejich účastníky. Úvěry, na něž se dohoda o cash poolingu nevztahuje, ale které byly účastníkům poolu poskytnuty, do této kategorie nepatří. |
| --- | --- |

l)

pozice v rámci fiktivního cash poolingu

Úvěry (v podobě přečerpání), které jsou z fiktivních cash poolů čerpány jejich účastníky. Úvěry, na něž se dohoda o cash poolingu nevztahuje, ale které byly účastníkům poolu poskytnuty, do této kategorie nepatří.

| 2. | Následující položka se nevykazuje jako úvěr:
  Úvěry poskytnuté na základě správy majetku
  Úvěry poskytnuté na základě správy majetku, tj. svěřenecké úvěry nebo nezajištěné svěřenské úvěry, jsou úvěry poskytnuté na jméno jedné strany (dále jen „správce majetku“) v zastoupení třetí osoby (oprávněného). Pro statistické účely se svěřenecké úvěry v rozvaze správce majetku nevykazují, zůstává-li riziko a prospěch spojený s vlastnictvím peněžních zdrojů na příjemci. Riziko a prospěch spojený s vlastnictvím zůstávají na příjemci, pokud a) příjemce přebírá úvěrové riziko úvěru (tj. správce majetku je odpovědný pouze za administrativní správu úvěru); nebo b) investice příjemce je zajištěna proti ztrátě pro případ, že by se správce majetku dostal do likvidace (tj. svěřenecký úvěr není částí aktiv správce majetku, které je v případě úpadku možno rozdělit) |
| --- | --- |

2.

Následující položka se nevykazuje jako úvěr:

Úvěry poskytnuté na základě správy majetku

Úvěry poskytnuté na základě správy majetku, tj. svěřenecké úvěry nebo nezajištěné svěřenské úvěry, jsou úvěry poskytnuté na jméno jedné strany (dále jen „správce majetku“) v zastoupení třetí osoby (oprávněného). Pro statistické účely se svěřenecké úvěry v rozvaze správce majetku nevykazují, zůstává-li riziko a prospěch spojený s vlastnictvím peněžních zdrojů na příjemci. Riziko a prospěch spojený s vlastnictvím zůstávají na příjemci, pokud a) příjemce přebírá úvěrové riziko úvěru (tj. správce majetku je odpovědný pouze za administrativní správu úvěru); nebo b) investice příjemce je zajištěna proti ztrátě pro případ, že by se správce majetku dostal do likvidace (tj. svěřenecký úvěr není částí aktiv správce majetku, které je v případě úpadku možno rozdělit)

| 3. | Držené dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

3.

Držené dluhové cenné papíry

Držba dluhových cenných papírů, které jsou obchodovatelnými finančními nástroji sloužícími jako důkaz dluhu, obvykle obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva k instituci, která je vydala.

Tato položka zahrnuje:

| a) | držbu cenných papírů, které držiteli poskytují bezvýhradné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den nebo dny nebo v určitém období počínaje ode dne stanoveného v okamžiku vydání; |
| --- | --- |

a)

držbu cenných papírů, které držiteli poskytují bezvýhradné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den nebo dny nebo v určitém období počínaje ode dne stanoveného v okamžiku vydání;

| b) | úvěry, které se staly obchodovatelnými na organizovaném trhu, tj. obchodované úvěry, za předpokladu, že existují důkazy o obchodování na sekundárním trhu, včetně existence tvůrců trhu a častých kotací finančního aktiva, představovaných například rozpětím nákup/prodej. Není-li tomu tak, měly by se vykazovat v položce aktiv „úvěry“ (viz též „obchodované úvěry v kategorii 2i); |
| --- | --- |

b)

úvěry, které se staly obchodovatelnými na organizovaném trhu, tj. obchodované úvěry, za předpokladu, že existují důkazy o obchodování na sekundárním trhu, včetně existence tvůrců trhu a častých kotací finančního aktiva, představovaných například rozpětím nákup/prodej. Není-li tomu tak, měly by se vykazovat v položce aktiv „úvěry“ (viz též „obchodované úvěry v kategorii 2i);

| c) | podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů (viz také „podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů“ v kategorii 2j) |
| --- | --- |

c)

podřízený dluh ve formě dluhových cenných papírů (viz také „podřízený dluh ve formě vkladů nebo úvěrů“ v kategorii 2j)

Cenné papíry zapůjčené v rámci půjček cenných papírů nebo prodané v rámci dohod o zpětném odkupu zůstávají v rozvaze původního majitele (a nezaznamenávají se v rozvaze dočasného nabyvatele) v těch případech, kdy existuje pevný příslib provedení zpětné operace, a nejen pouhá možnost tak učinit. V případě, kdy dočasný nabyvatel získané cenné papíry prodá, je nutné tento prodej vykázat jako přímou transakci s cennými papíry a zaznamenat v rozvaze dočasného nabyvatele jako negativní pozici v portfoliu cenných papírů.

| 4. | Účasti |
| --- | --- |

4.

Účasti

Účasti představují vlastnická práva ke korporacím nebo kvazikorporacím; představují nárok na zůstatkovou hodnotu po uspokojení pohledávek všech věřitelů.

Tato položka zahrnuje následující členění:

| a) | Kótované akcie
  Kótované akcie jsou majetkové cenné papíry kótované na burze. Touto burzou může být uznaná burza cenných papírů nebo jakákoli jiná forma sekundárního trhu. Kótované akcie se v anglickém jazyce označují jako „listed shares“ i jako „quoted shares“. Existence kótovaných cen akcií kótovaných na burze znamená, že běžné tržní ceny jsou obvykle snadno dostupné. |
| --- | --- |

a)

Kótované akcie

Kótované akcie jsou majetkové cenné papíry kótované na burze. Touto burzou může být uznaná burza cenných papírů nebo jakákoli jiná forma sekundárního trhu. Kótované akcie se v anglickém jazyce označují jako „listed shares“ i jako „quoted shares“. Existence kótovaných cen akcií kótovaných na burze znamená, že běžné tržní ceny jsou obvykle snadno dostupné.

| b) | Nekótované akcie
  Nekotované akcie jsou majetkové cenné papíry, které nejsou kótovány na burze. |
| --- | --- |

b)

Nekótované akcie

Nekotované akcie jsou majetkové cenné papíry, které nejsou kótovány na burze.

| c) | Ostatní účasti
  Ostatní účasti zahrnují všechny formy účastí jiné než ty, které jsou zařazeny do podkategorií kótované akcie a nekótované akcie. To zahrnuje zejména kapitál investovaný ústředím do zahraničních poboček |
| --- | --- |

c)

Ostatní účasti

Ostatní účasti zahrnují všechny formy účastí jiné než ty, které jsou zařazeny do podkategorií kótované akcie a nekótované akcie. To zahrnuje zejména kapitál investovaný ústředím do zahraničních poboček

| 5. | Akcie/podílové listy investičních fondů |
| --- | --- |

5.

Akcie/podílové listy investičních fondů

Akcie nebo podílové listy vydané investičními fondy, které jsou subjekty kolektivního investování, jež investují do finančních nebo nefinančních aktiv, pokud je cílem investování kapitálu získaného od veřejnosti.

Tato položka zahrnuje akcie/podílové listy vydané fondy peněžního trhu podle tohoto nařízení a akcie/podílové listy vydané investičními fondy jinými než fondy peněžního trhu ve smyslu čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38)

| 6. | Nefinanční aktiva |
| --- | --- |

6.

Nefinanční aktiva

Aktiva jiná než finanční aktiva, včetně stálých aktiv (vyrobená nefinanční aktiva, která se používají opakovaně nebo průběžně ve výrobě déle než jeden rok).

Tato položka může zahrnovat:

| a) | nemovitosti, tj. obydlí, ostatní budovy a stavby (jak stávající, tak ve výstavbě) a pozemky, které v souladu s právními předpisy vlastní zpravodajské jednotky, a to i pro svou vlastní potřebu. Tato položka se vykazuje jako samostatná položka „z toho“; |
| --- | --- |

a)

nemovitosti, tj. obydlí, ostatní budovy a stavby (jak stávající, tak ve výstavbě) a pozemky, které v souladu s právními předpisy vlastní zpravodajské jednotky, a to i pro svou vlastní potřebu. Tato položka se vykazuje jako samostatná položka „z toho“;

| b) | stroje a zařízení; |
| --- | --- |

b)

stroje a zařízení;

| c) | cennosti; |
| --- | --- |

c)

cennosti;

| d) | produkty duševního vlastnictví, jako je počítačový software a databáze. |
| --- | --- |

d)

produkty duševního vlastnictví, jako je počítačový software a databáze.

| 7. | Ostatní aktiva |
| --- | --- |

7.

Ostatní aktiva

Položka „ostatní aktiva“ je zbytkovou položkou rozvahy na straně aktiv a je definována jako „aktiva nezahrnutá jinde“. Národní centrální banky mohou vyžadovat, aby byly vykazovány specifické dílčí pozice zahrnuté v této položce (kromě položek „z toho“ vyžadovaných podle tohoto nařízení). Ostatní aktiva mohou zahrnovat:

| a) | finanční derivátové pozice s brutto kladnými tržními hodnotami
  Pro statistické účely jsou zde zahrnuty finanční derivátové nástroje, které jsou vykazovány v rozvaze, a měly by být vykázány jako samostatná položka „z toho“; |
| --- | --- |

a)

finanční derivátové pozice s brutto kladnými tržními hodnotami

Pro statistické účely jsou zde zahrnuty finanční derivátové nástroje, které jsou vykazovány v rozvaze, a měly by být vykázány jako samostatná položka „z toho“;

| b) | brutto částky pohledávek na uspořádacích účtech
  Pohledávky na uspořádacích účtech jsou položky aktiv vykazované v rozvaze, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů, např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování; |
| --- | --- |

b)

brutto částky pohledávek na uspořádacích účtech

Pohledávky na uspořádacích účtech jsou položky aktiv vykazované v rozvaze, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů, např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování;

| c) | brutto částky pohledávek na přechodných účtech
  Pohledávky na přechodných účtech představují prostředky obvykle patřící klientům, které se právě převádějí mezi zpravodajskými jednotkami. Patří sem šeky a jiné formy plateb, které byly zaslány k inkasu jiným zpravodajským jednotkám; |
| --- | --- |

c)

brutto částky pohledávek na přechodných účtech

Pohledávky na přechodných účtech představují prostředky obvykle patřící klientům, které se právě převádějí mezi zpravodajskými jednotkami. Patří sem šeky a jiné formy plateb, které byly zaslány k inkasu jiným zpravodajským jednotkám;

| d) | naběhlé úroky z úvěrů
  Podle obecné zásady akruálního účetnictví by měly být úroky z úvěrů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají, tj. na akruální bázi, a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení, tj. na bázi příjmů a výdajů. Naběhlé úroky z úvěrů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní aktiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z úvěru, ke kterému se vztahují, a je třeba je vykazovat jako zvláštní položku „z toho“; |
| --- | --- |

d)

naběhlé úroky z úvěrů

Podle obecné zásady akruálního účetnictví by měly být úroky z úvěrů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají, tj. na akruální bázi, a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení, tj. na bázi příjmů a výdajů. Naběhlé úroky z úvěrů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní aktiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z úvěru, ke kterému se vztahují, a je třeba je vykazovat jako zvláštní položku „z toho“;

| e) | naběhlé úroky z držby dluhových cenných papírů, pokud naběhlé úroky nejsou zaznamenány spolu s nástrojem v kategorii „držené dluhové cenné papíry “; |
| --- | --- |

e)

naběhlé úroky z držby dluhových cenných papírů, pokud naběhlé úroky nejsou zaznamenány spolu s nástrojem v kategorii „držené dluhové cenné papíry “;

| f) | pohledávky z nevyplacených dividend; |
| --- | --- |

f)

pohledávky z nevyplacených dividend;

| g) | částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností; |
| --- | --- |

g)

částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností;

| h) | aktivní protipoložka mincí vydaných ústředními vládními institucemi (pouze rozvahy národních centrálních bank). |
| --- | --- |

h)

aktivní protipoložka mincí vydaných ústředními vládními institucemi (pouze rozvahy národních centrálních bank).

„Ostatní aktiva“ nezahrnují finanční nástroje ve formě finančních aktiv (patřících do jiných položek rozvahy), určité finanční nástroje, které nemají formu finančních aktiv, jako jsou např. záruky, přísliby, správní a svěřenecké úvěry (vykazované v podrozvaze), a nefinanční aktiva (patřící do kategorie 6)

KATEGORIE PASIV

| Kategorie | Popis hlavních znaků |
| --- | --- |
| 8. | Emitované oběživo |

Kategorie

Popis hlavních znaků

8.

Emitované oběživo

Kategorie pasiv „emitované oběživo“ zahrnuje bankovky a mince v oběhu, které jsou vydány nebo schváleny měnovými orgány. Tato kategorie zahrnuje bankovky vydané ECB a národními centrálními bankami. Mince v oběhu jsou součástí měnových agregátů a jsou rovněž zahrnuty do této kategorie, a to i v případě, že mince jsou z právního hlediska závazkem ústředních vládních institucí, a nikoli národní centrální banky. Pokud jsou mince v oběhu vydávány ústředními vládními institucemi, národní centrální banka v rámci „ostatních aktiv“ zaznamená protipoložku tohoto pasiva (viz kategorie 7)

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

Vklady

Částky (akcie, vklady nebo jiné), které zpravodajské jednotky dluží věřitelům a které splňují znaky uvedené v části 1 přílohy I, kromě částek, které vznikají z emise obchodovatelných cenných papírů nebo akcií/podílových listů fondů peněžního trhu. Pro účely statistického výkaznictví se tato kategorie dále člení na jednodenní vklady, vklady s dohodnutou splatností, vklady s výpovědní lhůtou a repo obchody.

| a) | vklady a úvěry
  „Vklady“ zahrnují rovněž „úvěry“ jako závazky. Z hlediska pojmů představují úvěry částky přijaté zpravodajskými jednotkami, které nejsou strukturovány ve formě „vkladů“. ESA 2010 rozlišuje „úvěry“ a „vklady“ podle strany přebírající iniciativu, tj. je-li to dlužník, jde o úvěr, v případě iniciativy věřitele se jedná o vklad. Ve výkazech podle tohoto nařízení se „úvěry“ nevedou jako zvláštní kategorie na straně pasiv rozvahy. Místo toho se zůstatky považované za „úvěry“ zařazují bez dalšího rozlišení pod položku „vklady“, pokud je netvoří obchodovatelné nástroje. To je v souladu se shora uvedenou definicí „vkladů“. Úvěry poskytnuté zpravodajským jednotkám klasifikované jako „vklady“ musí být členěny podle požadavků statistického výkaznictví, tj. podle sektorů, nástrojů, měn a splatnosti. Do této kategorie patří syndikované úvěry přijaté zpravodajskými jednotkami; |
| --- | --- |

a)

vklady a úvěry

„Vklady“ zahrnují rovněž „úvěry“ jako závazky. Z hlediska pojmů představují úvěry částky přijaté zpravodajskými jednotkami, které nejsou strukturovány ve formě „vkladů“. ESA 2010 rozlišuje „úvěry“ a „vklady“ podle strany přebírající iniciativu, tj. je-li to dlužník, jde o úvěr, v případě iniciativy věřitele se jedná o vklad. Ve výkazech podle tohoto nařízení se „úvěry“ nevedou jako zvláštní kategorie na straně pasiv rozvahy. Místo toho se zůstatky považované za „úvěry“ zařazují bez dalšího rozlišení pod položku „vklady“, pokud je netvoří obchodovatelné nástroje. To je v souladu se shora uvedenou definicí „vkladů“. Úvěry poskytnuté zpravodajským jednotkám klasifikované jako „vklady“ musí být členěny podle požadavků statistického výkaznictví, tj. podle sektorů, nástrojů, měn a splatnosti. Do této kategorie patří syndikované úvěry přijaté zpravodajskými jednotkami;

| b) | neobchodovatelné dluhové nástroje
  Neobchodovatelné dluhové nástroje emitované zpravodajskými jednotkami je třeba obecně klasifikovat jako „vklady“. Neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se později stanou obchodovatelnými a které mohou být obchodovány na sekundárních trzích, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“; |
| --- | --- |

b)

neobchodovatelné dluhové nástroje

Neobchodovatelné dluhové nástroje emitované zpravodajskými jednotkami je třeba obecně klasifikovat jako „vklady“. Neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se později stanou obchodovatelnými a které mohou být obchodovány na sekundárních trzích, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“;

| c) | přijaté zálohy (marže)
  Přijaté zálohy (marže) vzniklé na základě derivátových smluv by měly být klasifikovány jako „vklady“, jestliže představují hotovostní zajištění složené u zpravodajských jednotek a zůstávají ve vlastnictví vkladatele a po skončení platnosti smlouvy se mu vyplatí zpět. Marže, které zpravodajská jednotka obdrží, by měly být v zásadě klasifikovány jako „vklady“ pouze v rozsahu, v jakém může zpravodajská jednotka tyto prostředky volně použít k dalšímu poskytování úvěrů; musí-li být část marže, kterou zpravodajská jednotka obdrží, dále poskytnuta jinému účastníkovi derivátového trhu, např. clearingové instituci, měla by být jako „vklady“ v zásadě klasifikována pouze ta část, která zůstává k dispozici zpravodajské jednotce. Složitost současné praxe na trhu může komplikovat určení těch marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají bez rozlišení na stejný účet, nebo těch marží, které poskytují zpravodajské jednotce zdroje na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“; |
| --- | --- |

c)

přijaté zálohy (marže)

Přijaté zálohy (marže) vzniklé na základě derivátových smluv by měly být klasifikovány jako „vklady“, jestliže představují hotovostní zajištění složené u zpravodajských jednotek a zůstávají ve vlastnictví vkladatele a po skončení platnosti smlouvy se mu vyplatí zpět. Marže, které zpravodajská jednotka obdrží, by měly být v zásadě klasifikovány jako „vklady“ pouze v rozsahu, v jakém může zpravodajská jednotka tyto prostředky volně použít k dalšímu poskytování úvěrů; musí-li být část marže, kterou zpravodajská jednotka obdrží, dále poskytnuta jinému účastníkovi derivátového trhu, např. clearingové instituci, měla by být jako „vklady“ v zásadě klasifikována pouze ta část, která zůstává k dispozici zpravodajské jednotce. Složitost současné praxe na trhu může komplikovat určení těch marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají bez rozlišení na stejný účet, nebo těch marží, které poskytují zpravodajské jednotce zdroje na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“;

| d) | účelově vázané zůstatky
  Podle vnitrostátní praxe se „účelově vázané zůstatky“ týkající se např. leasingových smluv klasifikují jako vklady pod položkou „vklady s dohodnutou splatností“ nebo „vklady s výpovědní lhůtou“ podle splatnosti/podmínek příslušné smlouvy. |
| --- | --- |

d)

účelově vázané zůstatky

Podle vnitrostátní praxe se „účelově vázané zůstatky“ týkající se např. leasingových smluv klasifikují jako vklady pod položkou „vklady s dohodnutou splatností“ nebo „vklady s výpovědní lhůtou“ podle splatnosti/podmínek příslušné smlouvy.

| e) | akcie vydané zpravodajskými jednotkami klasifikované jako vklady
  Akcie vydané zpravodajskými jednotkami se klasifikují jako vklady, a nikoli jako kapitál a rezervy, pokud: i) mezi emitentem a držitelem existuje ekonomický vztah dlužníka a věřitele bez ohledu na jakákoli vlastnická práva k těmto akciím a ii) akcie lze směnit na peníze nebo zpětně odkoupit bez výrazných omezení nebo sankcí. Výpovědní lhůta se nepovažuje za výrazné omezení. Tyto akcie musí navíc splňovat následující podmínky:






  — | příslušná vnitrostátní právní úprava nedává emitentovi bezpodmínečné právo odmítnout zpětný odkup svých akcií, |
| --- | --- | --- |

e)

akcie vydané zpravodajskými jednotkami klasifikované jako vklady

Akcie vydané zpravodajskými jednotkami se klasifikují jako vklady, a nikoli jako kapitál a rezervy, pokud: i) mezi emitentem a držitelem existuje ekonomický vztah dlužníka a věřitele bez ohledu na jakákoli vlastnická práva k těmto akciím a ii) akcie lze směnit na peníze nebo zpětně odkoupit bez výrazných omezení nebo sankcí. Výpovědní lhůta se nepovažuje za výrazné omezení. Tyto akcie musí navíc splňovat následující podmínky:

—

příslušná vnitrostátní právní úprava nedává emitentovi bezpodmínečné právo odmítnout zpětný odkup svých akcií,

| — | akcie představují „jistou hodnotu“, tj. za normálních okolností budou v případě zpětného odkupu vyplaceny za jejich jmenovitou hodnotu, |
| --- | --- |

—

akcie představují „jistou hodnotu“, tj. za normálních okolností budou v případě zpětného odkupu vyplaceny za jejich jmenovitou hodnotu,

| — | v případě platební neschopnosti emitenta se na držitele jejích akcií ze zákona nevztahuje povinnost uhradit nevyřízené závazky nad rámec jmenovité hodnoty akcií, tj. podíl akcionářů na upsaném základním kapitálu, ani se na ně nevztahují jiné zatěžující dodatečné povinnosti. Podřízenost akcií jinému nástroji vydanému zpravodajskou jednotkou se nepovažuje za zatěžující dodatečnou povinnost. |
| --- | --- |

—

v případě platební neschopnosti emitenta se na držitele jejích akcií ze zákona nevztahuje povinnost uhradit nevyřízené závazky nad rámec jmenovité hodnoty akcií, tj. podíl akcionářů na upsaném základním kapitálu, ani se na ně nevztahují jiné zatěžující dodatečné povinnosti. Podřízenost akcií jinému nástroji vydanému zpravodajskou jednotkou se nepovažuje za zatěžující dodatečnou povinnost.

Výpovědní lhůty pro přeměnu takových akcií na peníze slouží ke klasifikaci těchto akcií podle členění podle výpovědní lhůty v rámci kategorie nástrojů „vklady“. Tyto výpovědní lhůty se použijí též při stanovení sazby minimálních rezerv, která se má použít podle článku 6 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Jakékoli vyčleněné akcie související s úvěry poskytnutými zpravodajskou jednotkou by se měly klasifikovat jako vklady se stejnou původní splatností jako příslušný úvěr, tj. jako „vklady s dohodnutou splatností“ nebo „vklady s výpovědní lhůtou“, v závislosti na ustanoveních o splatnosti obsažených v příslušné smlouvě o úvěru.

Pokud zpravodajská jednotka drží akcie klasifikované jako vklady, které byly vydány jinými zpravodajskými jednotkami, měla by být tato držba klasifikována jako úvěry na straně aktiv rozvahy, a nikoli jako „účasti“.

| f) | závazky ze sekuritizace
  Protipoložka úplaty přijaté výměnou za úvěry nebo jiná aktiva, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze |
| --- | --- |

f)

závazky ze sekuritizace

Protipoložka úplaty přijaté výměnou za úvěry nebo jiná aktiva, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze

Následující položka se nepovažuje za vklad:

Prostředky (vklady) přijaté na základě správy majetku se ve statistické rozvaze nevykazují (viz „Úvěry poskytnuté na základě správy majetku“ v rámci kategorie 2)

| 9.1. | Jednodenní vklady |
| --- | --- |

9.1.

Jednodenní vklady

Vklady, které jsou přeměnitelné na peníze a/nebo které jsou na požádání převoditelné šekem, bankovním příkazem, odpisem z účtu nebo podobným způsobem bez výrazného zpoždění, omezení nebo sankce. Tato položka zahrnuje:

| a) | zůstatky (úročené nebo neúročené), které jsou okamžitě směnitelné na peníze na požádání nebo do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byla žádost podána, bez výrazné sankce nebo omezení, ale které nejsou převoditelné; |
| --- | --- |

a)

zůstatky (úročené nebo neúročené), které jsou okamžitě směnitelné na peníze na požádání nebo do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byla žádost podána, bez výrazné sankce nebo omezení, ale které nejsou převoditelné;

| b) | zůstatky (úročené nebo neúročené) představující předem zaplacené částky v souvislosti s elektronickými penězi, např. předplacené karty; |
| --- | --- |

b)

zůstatky (úročené nebo neúročené) představující předem zaplacené částky v souvislosti s elektronickými penězi, např. předplacené karty;

| c) | úvěry splatné do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byl úvěr poskytnut; |
| --- | --- |

c)

úvěry splatné do ukončení obchodního dne následujícího po dni, kdy byl úvěr poskytnut;

| d) | pozice v rámci fiktivního cash poolingu, které jsou jednodenními vklady drženými ve fiktivních cash poolech jejich účastníky. |
| --- | --- |

d)

pozice v rámci fiktivního cash poolingu, které jsou jednodenními vklady drženými ve fiktivních cash poolech jejich účastníky.

| 9.1a. | Převoditelné vklady |
| --- | --- |

9.1a.

Převoditelné vklady

Převoditelné vklady jsou ty vklady v kategorii „jednodenní vklady“, jež jsou na žádost o provedení platby přímo převoditelné na jiné hospodářské subjekty pomocí běžně užívaných prostředků, jako jsou úhrady a inkasa, případně též pomocí kreditních či debetních karet, transakcí s elektronickými penězi, šeků nebo obdobných prostředků, a to bez výrazného zpoždění, omezení nebo sankce. Do převoditelných vkladů se nezahrnují vklady, které slouží pouze pro výběr hotovosti, nebo vklady, z nichž lze prostředky vybrat nebo převést prostřednictvím jiného účtu téhož majitele.

| 9.2. | Vklady s dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2.

Vklady s dohodnutou splatností

Nepřevoditelné vklady, které nelze směnit na peníze před dohodnutým pevným termínem nebo které lze převést na peníze před tímto dohodnutým termínem jen tehdy, je-li držitel postižen určitou sankcí. Tato položka zahrnuje rovněž administrativně regulované úsporné vklady, u kterých kritérium splatnosti není relevantní; tyto vklady by měly být zařazeny do pásma splatnosti „nad dva roky“. Finanční produkty s prolongační klauzulí musí být klasifikovány podle nejbližší doby splatnosti. Ačkoliv je možné vklady s dohodnutou splatností vyplatit po předchozím oznámení dříve nebo při zaplacení určitých sankcí na požádání, nejsou tyto znaky pro účely klasifikace považovány za relevantní.

| 9.2a/9.2b/9.2c | Vklady s dohodnutou splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky |
| --- | --- |

9.2a/9.2b/9.2c

Vklady s dohodnutou splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky

Tyto položky zahrnují v případě každého členění splatnosti:

| a) | zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky, které jsou nepřevoditelné a které nelze směnit na peníze před uplynutím této doby splatnosti; |
| --- | --- |

a)

zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky, které jsou nepřevoditelné a které nelze směnit na peníze před uplynutím této doby splatnosti;

| b) | zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit před tímto termínem na základě předchozího oznámení; bylo-li oznámení podáno, zařadí se tyto zůstatky do kategorie 9.3a, popřípadě 9.3b; |
| --- | --- |

b)

zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit před tímto termínem na základě předchozího oznámení; bylo-li oznámení podáno, zařadí se tyto zůstatky do kategorie 9.3a, popřípadě 9.3b;

| c) | zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit na požádání s určitou sankcí; |
| --- | --- |

c)

zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky, které jsou nepřevoditelné, ale které lze vyplatit na požádání s určitou sankcí;

| d) | marže přijaté na základě derivátových smluv uzavíraných na dobu do jednoho roku/nad jeden rok a do dvou let/nad dva roky, které představují hotovostní zajištění na ochranu proti úvěrovému riziku, ale zůstávají ve vlastnictví vkladatele, a které se mu po skončení platnosti smlouvy vyplatí zpět; |
| --- | --- |

d)

marže přijaté na základě derivátových smluv uzavíraných na dobu do jednoho roku/nad jeden rok a do dvou let/nad dva roky, které představují hotovostní zajištění na ochranu proti úvěrovému riziku, ale zůstávají ve vlastnictví vkladatele, a které se mu po skončení platnosti smlouvy vyplatí zpět;

| e) | úvěry podložené nepřevoditelnými dokumenty nebo nepodložené dokumenty s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky; |
| --- | --- |

e)

úvěry podložené nepřevoditelnými dokumenty nebo nepodložené dokumenty s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky;

| f) | neobchodovatelné emitované dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky; |
| --- | --- |

f)

neobchodovatelné emitované dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky;

| g) | podřízený dluh emitovaný ve formě vkladů nebo úvěrů s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky; |
| --- | --- |

g)

podřízený dluh emitovaný ve formě vkladů nebo úvěrů s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky;

| h) | závazky ze sekuritizace
  Protipoložka úplaty přijaté výměnou za úvěry nebo jiná aktiva, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze. Tyto závazky se podle dohody řadí do členění splatnosti „s dohodnutou splatností nad dva roky“. |
| --- | --- |

h)

závazky ze sekuritizace

Protipoložka úplaty přijaté výměnou za úvěry nebo jiná aktiva, které byly zcizeny v rámci sekuritizace, ale které jsou stále zachyceny ve statistické rozvaze. Tyto závazky se podle dohody řadí do členění splatnosti „s dohodnutou splatností nad dva roky“.

Vklady s dohodnutou splatností nad dva roky zahrnují:

zůstatky (bez ohledu na dobu splatnosti), jejichž úrokové sazby nebo jiné podmínky stanoví vnitrostátní právní předpisy a které jsou určeny ke zvláštním účelům, např. financování bydlení, jež nastanou po dvou letech, i když technicky jsou splatné na požádání.

| 9.3. | Vklady s výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3.

Vklady s výpovědní lhůtou

Nepřevoditelné vklady bez dohodnuté splatnosti, které nelze směnit na peníze bez předchozí výpovědi; před uplynutím výpovědní lhůty není směna na hotovost možná nebo je možná pouze se sankcí. Patří sem vklady, které jsou sice právně vyplatitelné na požádání, avšak podléhaly by sankci a omezením podle vnitrostátní praxe (zařazené do pásma splatnosti „do tří měsíců včetně“), a investiční účty bez výpovědní lhůty nebo dohodnuté splatnosti, které však obsahují podmínku omezující výběr (zařazené do pásma splatnosti „nad tři měsíce“)

| 9.3a/9.3b | Vklady s výpovědní lhůtou do tří měsíců včetně/nad tři měsíce, z toho nad dva roky |
| --- | --- |

9.3a/9.3b

Vklady s výpovědní lhůtou do tří měsíců včetně/nad tři měsíce, z toho nad dva roky

Tyto položky zahrnují:

| a) | zůstatky bez pevně stanovené doby splatnosti, které lze vybrat pouze na základě předcházející výpovědi s lhůtou do tří měsíců včetně/nad tři měsíce, z toho nad dva roky; je-li možný výběr před uplynutím této výpovědní lhůty (nebo i na požádání), podléhá sankci; a |
| --- | --- |

a)

zůstatky bez pevně stanovené doby splatnosti, které lze vybrat pouze na základě předcházející výpovědi s lhůtou do tří měsíců včetně/nad tři měsíce, z toho nad dva roky; je-li možný výběr před uplynutím této výpovědní lhůty (nebo i na požádání), podléhá sankci; a

| b) | zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti, které jsou nepřevoditelné, ale které byly předčasně vypovězeny se lhůtou kratší než tři měsíce/nad tři měsíce, z toho nad dva roky. |
| --- | --- |

b)

zůstatky s pevně stanovenou dobou splatnosti, které jsou nepřevoditelné, ale které byly předčasně vypovězeny se lhůtou kratší než tři měsíce/nad tři měsíce, z toho nad dva roky.

Vklady s výpovědní lhůtou do tří měsíců včetně zahrnují nepřevoditelné úsporné vklady na viděnou a ostatní typy vkladů drobných střadatelů, které jsou sice právně vyplatitelné na požádání, podléhaly by však výrazné sankci.

Vklady s výpovědní lhůtou nad tři měsíce, z toho případně vklady s výpovědní lhůtou nad dva roky zahrnují investiční účty bez výpovědní lhůty nebo dohodnuté splatnosti, které však obsahují podmínku omezující výběr.

| 9.4. | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4.

Repo obchody

Protipoložka hotovosti obdržené výměnou za cenné papíry prodané zpravodajskými jednotkami za danou cenu s pevným závazkem zpětného odkupu těchto nebo obdobných cenných papírů za pevnou cenu ke stanovenému budoucímu datu. Částky získané zpravodajskými jednotkami výměnou za cenné papíry převedené na třetí osobu, tj. dočasného nabyvatele, se klasifikují jako „repo obchody“ v těch případech, kdy existuje pevný příslib provedení zpětné operace a nejen pouze možnost tak učinit. To znamená, že veškerá rizika a všechny výhody související s předmětnými cennými papíry zůstávají během celé operace na straně zpravodajských jednotek.

Jako „repo obchody“ se klasifikují všechny následující varianty operací typu repo obchodů:

| a) | částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou půjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění a |
| --- | --- |

a)

částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou půjčky cenných papírů proti hotovostnímu zajištění a

| b) | částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou dohody o prodeji a zpětném nákupu (sale/buy-back). |
| --- | --- |

b)

částky získané výměnou za cenné papíry dočasně převedené na třetí osobu formou dohody o prodeji a zpětném nákupu (sale/buy-back).

Cenné papíry, které jsou předmětem operací typu repo obchodů, se vykazují podle pravidel uvedených v položce aktiv 3 „dluhové cenné papíry“. Do této položky patří i operace, při nichž dochází k dočasnému převodu zlata proti hotovostnímu zajištění

| 10. | Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

Akcie/podílové listy fondů peněžního trhu

Akcie nebo podílové jednotky emitované fondy peněžního trhu. Tato položka představuje celkové závazky vůči akcionářům či podílníkům fondu peněžního trhu. Patří sem rovněž prostředky z nerozdělených zisků nebo prostředky přesunuté fondy peněžního trhu do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků.

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

Emitované dluhové cenné papíry

Cenné papíry jiné než majetkové účasti emitované zpravodajskými jednotkami, které jsou nástroji obvykle obchodovatelnými a obchodovanými na sekundárních trzích nebo kterými lze vyrovnávat pozici na trhu a které nezaručují držiteli žádná vlastnická práva vůči vydávající instituci. Tato položka zahrnuje:

| a) | cenné papíry, které poskytují držiteli nepodmíněné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo počínaje dnem stanoveným v okamžiku vydání; |
| --- | --- |

a)

cenné papíry, které poskytují držiteli nepodmíněné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo počínaje dnem stanoveným v okamžiku vydání;

| b) | neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se následně stanou obchodovatelnými, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“ (viz také kategorie 9); |
| --- | --- |

b)

neobchodovatelné nástroje emitované zpravodajskými jednotkami, které se následně stanou obchodovatelnými, by měly být překlasifikovány na „dluhové cenné papíry“ (viz také kategorie 9);

| c) | Emitovaný podřízený dluh je třeba pro účely měnové a finanční statistiky vykazovat stejně jako ostatní závazky. Podřízený dluh vydaný ve formě cenných papírů musí být tudíž klasifikován jako „emitované dluhové cenné papíry“, zatímco podřízený dluh emitovaný ve formě vkladů nebo úvěrů je třeba vykázat jako „vklady“. Jsou-li všechny emitované podřízené dluhy vyjádřeny pro statistické účely jako jediná hodnota, je nutné ji vykázat jako „emitované dluhové cenné papíry“, neboť podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů. Podřízený dluh by neměl být vykazován v pasivech pod položkou „kapitál a rezervy“; |
| --- | --- |

c)

Emitovaný podřízený dluh je třeba pro účely měnové a finanční statistiky vykazovat stejně jako ostatní závazky. Podřízený dluh vydaný ve formě cenných papírů musí být tudíž klasifikován jako „emitované dluhové cenné papíry“, zatímco podřízený dluh emitovaný ve formě vkladů nebo úvěrů je třeba vykázat jako „vklady“. Jsou-li všechny emitované podřízené dluhy vyjádřeny pro statistické účely jako jediná hodnota, je nutné ji vykázat jako „emitované dluhové cenné papíry“, neboť podřízený dluh se převážně vyskytuje spíše ve formě cenných papírů než úvěrů. Podřízený dluh by neměl být vykazován v pasivech pod položkou „kapitál a rezervy“;

| d) | hybridní nástroje. Obchodovatelné nástroje s kombinací dluhové a derivátové složky, včetně:






  i) | obchodovatelných dluhových nástrojů s vloženými deriváty; |
| --- | --- | --- |

d)

hybridní nástroje. Obchodovatelné nástroje s kombinací dluhové a derivátové složky, včetně:

i)

obchodovatelných dluhových nástrojů s vloženými deriváty;

| ii) | obchodovatelných nástrojů, jejichž hodnota při splacení nebo kupónový výnos se váže na vývoj podkladového referenčního aktiva, ceny aktiva nebo jiného referenčního ukazatele po dobu splatnosti nástroje |
| --- | --- |

ii)

obchodovatelných nástrojů, jejichž hodnota při splacení nebo kupónový výnos se váže na vývoj podkladového referenčního aktiva, ceny aktiva nebo jiného referenčního ukazatele po dobu splatnosti nástroje

| 11a/11b/11c | Dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky |
| --- | --- |

11a/11b/11c

Dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky

Tyto položky zahrnují v případě každého členění splatnosti:

| a) | neobchodovatelné emitované dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky a |
| --- | --- |

a)

neobchodovatelné emitované dluhové cenné papíry s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky a

| b) | podřízený dluh emitovaný ve formě dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky. |
| --- | --- |

b)

podřízený dluh emitovaný ve formě dluhových cenných papírů s původní splatností do jednoho roku včetně/nad jeden rok a do dvou let včetně/nad dva roky.

| 11d | z toho dluhové cenné papíry do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 % |
| --- | --- |

11d

z toho dluhové cenné papíry do dvou let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

Emitované hybridní nástroje, které mají původní splatnost do dvou let a které mohou mít při splatnosti v důsledku kombinace dluhové a derivátové složky smluvní hodnotu v měně emise nižší, než je původně investovaná částka.

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

Kapitál a rezervy

Pro účely statistického výkaznictví obsahuje tato kategorie částky vznikající z emisí základního kapitálu zpravodajských jednotek akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva ke zpravodajské jednotce a obecně i právo podílet se na jejím zisku a na jejím likvidačním zůstatku.

Tato kategorie zahrnuje následující členění:

| a) | získaný základní kapitál;
  Zahrnuje veškeré peněžní prostředky poskytnuté vlastníky – od počátečního vkladu po jakoukoli následnou emisi forem účasti – a odráží celkovou částku získaného kapitálu včetně emisního ážia. |
| --- | --- |

a)

získaný základní kapitál;

Zahrnuje veškeré peněžní prostředky poskytnuté vlastníky – od počátečního vkladu po jakoukoli následnou emisi forem účasti – a odráží celkovou částku získaného kapitálu včetně emisního ážia.

| b) | kumulovaný zisk nebo ztráta v účetním období
  Zahrnuje veškeré zisky a ztráty běžného účetního období, které jsou zaznamenány ve výkazu zisků a ztrát a které dosud nebyly převedeny do nerozděleného zisku. |
| --- | --- |

b)

kumulovaný zisk nebo ztráta v účetním období

Zahrnuje veškeré zisky a ztráty běžného účetního období, které jsou zaznamenány ve výkazu zisků a ztrát a které dosud nebyly převedeny do nerozděleného zisku.

| c) | výnosy a náklady vykázané přímo ve vlastním kapitálu;
  Zahrnují protipoložku čistého přecenění aktiv a pasiv, které jsou zaznamenány přímo ve vlastním kapitálu, a nikoli ve výkazu zisku a ztráty podle účetního rámce. |
| --- | --- |

c)

výnosy a náklady vykázané přímo ve vlastním kapitálu;

Zahrnují protipoložku čistého přecenění aktiv a pasiv, které jsou zaznamenány přímo ve vlastním kapitálu, a nikoli ve výkazu zisku a ztráty podle účetního rámce.

| d) | prostředky ze zisku nerozděleného akcionářům;
  Zahrnují rezervní fondy a jiné prostředky (např. převedený zisk nebo převedená ztráta po skončení účetního období a před přijetím rozhodnutí o rozdělení dividend či vyhrazení prostředků do rezerv) nerozdělené akcionářům. |
| --- | --- |

d)

prostředky ze zisku nerozděleného akcionářům;

Zahrnují rezervní fondy a jiné prostředky (např. převedený zisk nebo převedená ztráta po skončení účetního období a před přijetím rozhodnutí o rozdělení dividend či vyhrazení prostředků do rezerv) nerozdělené akcionářům.

| e) | opravné položky a obecné rezervy na úvěry, cenné papíry nebo jiné typy.
  Tyto rezervy by měly zahrnovat všechny opravné položky ke znehodnocení a ztrátám z úvěrů v rozsahu, v němž nejsou kompenzovány v kategorii aktiv, jíž se ve statistické rozvaze týkají. |
| --- | --- |

e)

opravné položky a obecné rezervy na úvěry, cenné papíry nebo jiné typy.

Tyto rezervy by měly zahrnovat všechny opravné položky ke znehodnocení a ztrátám z úvěrů v rozsahu, v němž nejsou kompenzovány v kategorii aktiv, jíž se ve statistické rozvaze týkají.

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

Ostatní pasiva

Položka „ostatní pasiva“ je zbytková položka rozvahy na straně pasiv definovaná jako „pasiva jinde nezahrnutá“. Národní centrální banky mohou vyžadovat, aby byly vykazovány specifické dílčí pozice zahrnuté v této položce (kromě položek „z toho“ vyžadovaných podle tohoto nařízení).

Ostatní pasiva mohou zahrnovat:

| a) | finanční derivátové pozice s brutto zápornými tržními hodnotami
  Pro statistické účely mají být do této kategorie zahrnuty finanční derivátové nástroje, které jsou vykazovány v rozvaze, a měly by být vykázány jako samostatná položka „z toho“; |
| --- | --- |

a)

finanční derivátové pozice s brutto zápornými tržními hodnotami

Pro statistické účely mají být do této kategorie zahrnuty finanční derivátové nástroje, které jsou vykazovány v rozvaze, a měly by být vykázány jako samostatná položka „z toho“;

| b) | brutto částky závazků na uspořádacích účtech
  Závazky na uspořádacích účtech jsou zůstatky vykazované v rozvaze, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů (např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování) |
| --- | --- |

b)

brutto částky závazků na uspořádacích účtech

Závazky na uspořádacích účtech jsou zůstatky vykazované v rozvaze, které nejsou zaúčtovány na jméno klientů, přesto se však týkají finančních prostředků klientů (např. prostředky čekající na investování, převod nebo zúčtování)

| c) | brutto částky závazků na přechodných účtech;
  Závazky na přechodných účtech představují prostředky obvykle patřící klientům, které se právě převádějí mezi zpravodajskými jednotkami. Patří sem úhrady, které byly odepsány z účtů klientů, a jiné položky, kde příslušné platby zpravodajské jednotky ještě neprovedly; |
| --- | --- |

c)

brutto částky závazků na přechodných účtech;

Závazky na přechodných účtech představují prostředky obvykle patřící klientům, které se právě převádějí mezi zpravodajskými jednotkami. Patří sem úhrady, které byly odepsány z účtů klientů, a jiné položky, kde příslušné platby zpravodajské jednotky ještě neprovedly;

| d) | naběhlé úroky z vkladů
  Podle obecné zásady akruálního účetnictví se úroky z vkladů vykazují v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají (tj. na akruální bázi), a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení (tj. na bázi příjmů a výdajů). Naběhlé úroky z vkladů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní pasiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z vkladu, ke kterému se vztahují, a je třeba je vykazovat jako zvláštní položku „z toho“; |
| --- | --- |

d)

naběhlé úroky z vkladů

Podle obecné zásady akruálního účetnictví se úroky z vkladů vykazují v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají (tj. na akruální bázi), a nikoli v okamžiku jejich skutečného splacení (tj. na bázi příjmů a výdajů). Naběhlé úroky z vkladů se klasifikují v hrubém vyjádření v kategorii „ostatní pasiva“. Naběhlé úroky jsou vyloučeny z vkladu, ke kterému se vztahují, a je třeba je vykazovat jako zvláštní položku „z toho“;

| e) | naběhlé úroky z emitovaných dluhových cenných papírů, pokud naběhlé úroky nejsou zaznamenány spolu s nástrojem v kategorii „emitované dluhové cenné papíry“; |
| --- | --- |

e)

naběhlé úroky z emitovaných dluhových cenných papírů, pokud naběhlé úroky nejsou zaznamenány spolu s nástrojem v kategorii „emitované dluhové cenné papíry“;

| f) | závazky z nevyplacených dividend; |
| --- | --- |

f)

závazky z nevyplacených dividend;

| g) | částky závazků nesouvisejících s hlavní obchodní činností, např. závazky vůči dodavatelům, daně, mzdy, sociální dávky; |
| --- | --- |

g)

částky závazků nesouvisejících s hlavní obchodní činností, např. závazky vůči dodavatelům, daně, mzdy, sociální dávky;

| h) | rezervy představující závazky vůči třetím stranám, např. penze a dividendy; |
| --- | --- |

h)

rezervy představující závazky vůči třetím stranám, např. penze a dividendy;

| i) | marže přijaté na základě derivátových smluv
  Marže přijaté na základě derivátových smluv se běžně klasifikují jako „vklady“ (viz kategorie 9). Složitost současné praxe na trhu komplikuje určení takových marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají na stejný účet bez rozlišení, nebo těch marží, které má zpravodajská jednotka k dispozici jako zdroj na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“ podle příslušné vnitrostátní praxe; |
| --- | --- |

i)

marže přijaté na základě derivátových smluv

Marže přijaté na základě derivátových smluv se běžně klasifikují jako „vklady“ (viz kategorie 9). Složitost současné praxe na trhu komplikuje určení takových marží, které jsou opravdu splatné, neboť různé typy marží se ukládají na stejný účet bez rozlišení, nebo těch marží, které má zpravodajská jednotka k dispozici jako zdroj na poskytování dalších úvěrů. V těchto případech je přijatelné klasifikovat tyto marže jako „ostatní pasiva“ nebo jako „vklady“ podle příslušné vnitrostátní praxe;

| j) | čisté částky splatné v souvislosti s budoucím vypořádáním operací s cennými papíry nebo operací s devizami. |
| --- | --- |

j)

čisté částky splatné v souvislosti s budoucím vypořádáním operací s cennými papíry nebo operací s devizami.

Z kategorie „ostatních pasiv“ lze vyloučit téměř všechny finanční nástroje ve formě finančních pasiv (patřících do jiných položek rozvahy), finanční nástroje, které nemají formu finančních pasiv jako např. záruky, přísliby, správní a svěřenecké úvěry (vykazované v podrozvaze) a nefinanční pasiva jako jsou kapitálové položky na straně pasiv (patřící do kategorie „kapitál a rezervy“).

ČÁST 3

Definice sektorů

Klasifikace sektorů v členských státech se řídí standardem ESA 2010. Tato tabulka uvádí podrobný standardní popis sektorů, které národní centrální banky v souladu s tímto nařízením převádějí na kategorie použitelné na vnitrostátní úrovni. Protistrany nacházející se v eurozóně se v relevantních případech rozlišují podle svého sektoru v souladu se seznamy, které Evropská centrální banka (ECB) vede pro statistické účely, a podle dalších pokynů ECB pro statistickou klasifikaci protistran.

Sektorová klasifikace protistran, které se nacházejí mimo členské státy, by měla být provedena v souladu se systémem SNA 2008. Termín „měnová finanční instituce“ se vztahuje pouze na členské státy. Pro účely klasifikace rezidentů zemí mimo EU musí být pojem „měnová finanční instituce“ vykládán tak, že označuje sektory „centrální banka“, „instituce přijímající vklady kromě centrální banky“ a „fondy peněžního trhu“ podle SNA 2008.

Tabulka

Definice sektorů

| Sektor | Definice |
| --- | --- |
| Měnové finanční instituce | Viz článek 1 |
| Vládní instituce | Sektor vládních institucí (S.13) zahrnuje institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství. (ESA 2010, odstavce 2.111 až 2.113) |
| Ústřední vládní instituce | Tento subsektor (S.1311) zahrnuje všechny správní resorty státu a jiné ústřední orgány, jejichž pravomoc se obvykle vztahuje na celé ekonomické území s výjimkou správy fondů sociálního zabezpečení. (ESA 2010, odstavec 2.114)
  Pro účely tohoto nařízení zahrnují ústřední vládní instituce i orgány a instituce Unie, které jsou klasifikovány v sektoru vládních institucí (S.13). |
| Národní vládní instituce | Tento subsektor zahrnuje (S.1312) takové typy veřejné správy, jež jsou samostatné institucionální jednotky vykonávající s výjimkou správy fondů sociálního zabezpečení některé z funkcí vládních institucí na nižší úrovni, než je úroveň ústředních vládních institucí, a na úrovni vyšší, než je úroveň vládních institucionálních jednotek existujících na místní úrovni (ESA 2010, odstavec 2.115) |
| Místní vládní instituce | Tento subsektor (S.1313) zahrnuje takové druhy jednotek veřejné správy, jejichž pravomoc se vztahuje pouze na místně určenou část ekonomického území, s výjimkou místních orgánů fondů sociálního zabezpečení (ESA 2010, odstavec 2.116) |
| Fondy sociálního zabezpečení | Subsektor fondů sociálního zabezpečení (S.1314) zahrnuje ústřední, národní a místní institucionální jednotky, jejichž hlavní činnost spočívá v poskytování sociálních dávek a které splňují tato dvě kritéria: a) určité skupiny obyvatelstva jsou ze zákona nebo jiného právního předpisu povinny účastnit se programu nebo platit příspěvky a b) za řízení instituce, pokud jde o stanovení nebo schvalování příspěvků a dávek, zodpovídají vládní instituce nezávisle na své úloze orgánu dohledu nebo zaměstnavatele (ESA 2010, odstavec 2.117) |
| Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu | Investiční fondy ve smyslu nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38). Subsektor tvoří všechny subjekty kolektivního investování (kromě fondů peněžního trhu), které investují do finančních a/nebo nefinančních aktiv, pokud je jejich cílem investování kapitálu získaného od veřejnosti. |
| Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz | Subsektor ostatních finančních zprostředkovatelů kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů (S.125) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním, a to tím, že od institucionálních jednotek přijímají závazky v jiné formě, než jsou oběživo, vklady (nebo vkladům velmi podobné prostředky), akcie/podílové listy investičních fondů, nebo závazky související s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy. (ESA 2010, odstavce 2.86 až 2.94)
  Subsektor pomocných finančních institucí (S.126) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se zabývají převážně činnostmi, jež úzce souvisejí s finančním zprostředkováním, ale které samy finančními zprostředkovateli nejsou. Tento subsektor zahrnuje též vedení podniků (ústředí), jejichž všechny dceřiné společnosti nebo většina z nich jsou finančními institucemi (ESA 2010, odstavce 2.95 až 2.97)
  Subsektor kaptivních finančních institucí a půjčovatelů peněz (S.127) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se nezabývají finančním zprostředkováním ani neposkytují pomocné finanční služby, pokud se s většinou jejich aktiv nebo závazků neobchoduje na otevřených trzích. Tento subsektor mimo jiné zahrnuje holdingové společnosti, jejichž majetková účast ve skupině dceřiných společností umožňuje kontrolu této skupiny a jejichž hlavním předmětem činnosti je vlastnění skupiny, aniž poskytují jakékoli další služby podnikům, v nichž mají podíl na vlastním kapitálu, tzn., že nespravují ani neřídí jiné jednotky ESA 2010, odstavce 2.98 až 2.99). |
| Pojišťovací společnosti | Subsektor pojišťovacích společností (S.128) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění (ESA 2010, odstavce 2.100 až 2.104) |
| Penzijní fondy | Subsektor penzijních fondů (S.129) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění). Penzijní fondy jako programy sociálního pojištění poskytují příjmy v důchodu a často také dávky v případě smrti a invalidity (ESA 2010, odstavce 2.105 až 2.110) |
| Nefinanční podniky | Sektor nefinančních podniků (S.11) je tvořen institucionálními jednotkami, které jsou samostatnými právnickými osobami a tržními výrobci a jejichž hlavní činností je výroba výrobků a nefinančních služeb. Tento sektor zahrnuje také nefinanční kvazikorporace (ESA 2010, odstavce 2.45 až 2.54) |
| Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem | Sektor domácností (S.14) zahrnuje jednotlivce nebo skupiny jednotlivců jako spotřebitele a jako podnikatele vyrábějící tržní výrobky, nefinanční a finanční služby (tržní výrobci) za předpokladu, že výroba výrobků a služeb není prováděna samostatnými subjekty považovanými za kvazikorporace. Zahrnuje také jednotlivce nebo skupiny jednotlivců jako výrobce výrobků a nefinančních služeb výlučně pro vlastní konečné užití (ESA 2010, odstavce 2.118 až 2.128)
  Sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (NISD) (S.15) zahrnuje neziskové instituce, které jsou samostatnými právnickými osobami, poskytují služby domácnostem a jsou soukromými netržními výrobci. Jejich základní zdroje pocházejí z dobrovolných peněžních nebo naturálních příspěvků domácností jakožto spotřebitelů, z plateb poskytovaných vládními institucemi a z důchodů z vlastnictví. Jejich základní zdroje pocházejí z dobrovolných peněžních nebo naturálních příspěvků domácností jakožto spotřebitelů, z plateb poskytovaných vládními institucemi a z důchodů z vlastnictví (ESA 2010, odstavce 2.129 až 2.130) |
| Podnikatelé (fyzické osoby) a společenství bez samostatné právní subjektivity – nevytvořené jako kvazikorporace –, jež jsou tržními výrobci. | (ESA 2010, odstavec 2.119d) |

Sektor

Definice

Měnové finanční instituce

Viz článek 1

Vládní instituce

Sektor vládních institucí (S.13) zahrnuje institucionální jednotky, které jsou netržními výrobci, jejichž produkce je určena pro individuální a kolektivní spotřebu a které jsou financovány z povinných plateb jednotek patřících do jiných sektorů, a rovněž institucionální jednotky, které se převážně zabývají přerozdělováním národního důchodu a bohatství. (ESA 2010, odstavce 2.111 až 2.113)

Ústřední vládní instituce

Tento subsektor (S.1311) zahrnuje všechny správní resorty státu a jiné ústřední orgány, jejichž pravomoc se obvykle vztahuje na celé ekonomické území s výjimkou správy fondů sociálního zabezpečení. (ESA 2010, odstavec 2.114)

Pro účely tohoto nařízení zahrnují ústřední vládní instituce i orgány a instituce Unie, které jsou klasifikovány v sektoru vládních institucí (S.13).

Národní vládní instituce

Tento subsektor zahrnuje (S.1312) takové typy veřejné správy, jež jsou samostatné institucionální jednotky vykonávající s výjimkou správy fondů sociálního zabezpečení některé z funkcí vládních institucí na nižší úrovni, než je úroveň ústředních vládních institucí, a na úrovni vyšší, než je úroveň vládních institucionálních jednotek existujících na místní úrovni (ESA 2010, odstavec 2.115)

Místní vládní instituce

Tento subsektor (S.1313) zahrnuje takové druhy jednotek veřejné správy, jejichž pravomoc se vztahuje pouze na místně určenou část ekonomického území, s výjimkou místních orgánů fondů sociálního zabezpečení (ESA 2010, odstavec 2.116)

Fondy sociálního zabezpečení

Subsektor fondů sociálního zabezpečení (S.1314) zahrnuje ústřední, národní a místní institucionální jednotky, jejichž hlavní činnost spočívá v poskytování sociálních dávek a které splňují tato dvě kritéria: a) určité skupiny obyvatelstva jsou ze zákona nebo jiného právního předpisu povinny účastnit se programu nebo platit příspěvky a b) za řízení instituce, pokud jde o stanovení nebo schvalování příspěvků a dávek, zodpovídají vládní instituce nezávisle na své úloze orgánu dohledu nebo zaměstnavatele (ESA 2010, odstavec 2.117)

Investiční fondy jiné než fondy peněžního trhu

Investiční fondy ve smyslu nařízení (EU) č. 1073/2013 (ECB/2013/38). Subsektor tvoří všechny subjekty kolektivního investování (kromě fondů peněžního trhu), které investují do finančních a/nebo nefinančních aktiv, pokud je jejich cílem investování kapitálu získaného od veřejnosti.

Ostatní finanční zprostředkovatelé kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů + pomocné finanční instituce + kaptivní finanční instituce a půjčovatelé peněz

Subsektor ostatních finančních zprostředkovatelů kromě pojišťovacích společností a penzijních fondů (S.125) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním, a to tím, že od institucionálních jednotek přijímají závazky v jiné formě, než jsou oběživo, vklady (nebo vkladům velmi podobné prostředky), akcie/podílové listy investičních fondů, nebo závazky související s pojistnými, penzijními a standardizovanými záručními programy. (ESA 2010, odstavce 2.86 až 2.94)

Subsektor pomocných finančních institucí (S.126) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se zabývají převážně činnostmi, jež úzce souvisejí s finančním zprostředkováním, ale které samy finančními zprostředkovateli nejsou. Tento subsektor zahrnuje též vedení podniků (ústředí), jejichž všechny dceřiné společnosti nebo většina z nich jsou finančními institucemi (ESA 2010, odstavce 2.95 až 2.97)

Subsektor kaptivních finančních institucí a půjčovatelů peněz (S.127) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se nezabývají finančním zprostředkováním ani neposkytují pomocné finanční služby, pokud se s většinou jejich aktiv nebo závazků neobchoduje na otevřených trzích. Tento subsektor mimo jiné zahrnuje holdingové společnosti, jejichž majetková účast ve skupině dceřiných společností umožňuje kontrolu této skupiny a jejichž hlavním předmětem činnosti je vlastnění skupiny, aniž poskytují jakékoli další služby podnikům, v nichž mají podíl na vlastním kapitálu, tzn., že nespravují ani neřídí jiné jednotky ESA 2010, odstavce 2.98 až 2.99).

Pojišťovací společnosti

Subsektor pojišťovacích společností (S.128) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení rizik, hlavně ve formě přímého pojištění nebo ve formě zajištění (ESA 2010, odstavce 2.100 až 2.104)

Penzijní fondy

Subsektor penzijních fondů (S.129) zahrnuje všechny finanční instituce a kvazikorporace, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v důsledku sdílení sociálních rizik a potřeb pojištěnců (sociální pojištění). Penzijní fondy jako programy sociálního pojištění poskytují příjmy v důchodu a často také dávky v případě smrti a invalidity (ESA 2010, odstavce 2.105 až 2.110)

Nefinanční podniky

Sektor nefinančních podniků (S.11) je tvořen institucionálními jednotkami, které jsou samostatnými právnickými osobami a tržními výrobci a jejichž hlavní činností je výroba výrobků a nefinančních služeb. Tento sektor zahrnuje také nefinanční kvazikorporace (ESA 2010, odstavce 2.45 až 2.54)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem

Sektor domácností (S.14) zahrnuje jednotlivce nebo skupiny jednotlivců jako spotřebitele a jako podnikatele vyrábějící tržní výrobky, nefinanční a finanční služby (tržní výrobci) za předpokladu, že výroba výrobků a služeb není prováděna samostatnými subjekty považovanými za kvazikorporace. Zahrnuje také jednotlivce nebo skupiny jednotlivců jako výrobce výrobků a nefinančních služeb výlučně pro vlastní konečné užití (ESA 2010, odstavce 2.118 až 2.128)

Sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (NISD) (S.15) zahrnuje neziskové instituce, které jsou samostatnými právnickými osobami, poskytují služby domácnostem a jsou soukromými netržními výrobci. Jejich základní zdroje pocházejí z dobrovolných peněžních nebo naturálních příspěvků domácností jakožto spotřebitelů, z plateb poskytovaných vládními institucemi a z důchodů z vlastnictví. Jejich základní zdroje pocházejí z dobrovolných peněžních nebo naturálních příspěvků domácností jakožto spotřebitelů, z plateb poskytovaných vládními institucemi a z důchodů z vlastnictví (ESA 2010, odstavce 2.129 až 2.130)

Podnikatelé (fyzické osoby) a společenství bez samostatné právní subjektivity – nevytvořené jako kvazikorporace –, jež jsou tržními výrobci.

(ESA 2010, odstavec 2.119d)

---

PŘÍLOHA III

VYKAZOVÁNÍ PRO ÚČELY MINIMÁLNÍCH REZERV

ČÁST 1

Obecná pravidla

| 1. | Pole označená * v tabulce 1 v části 2 v příloze I se používají při výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv pro účely nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Pokud se jedná o dluhové cenné papíry, úvěrové instituce buď předloží doklad o pasivech, jež mají být vyloučena ze základu pro stanovení minimálních rezerv, nebo použijí standardní odpočet pevné procentní části stanovené Evropskou centrální bankou (ECB). Vyšrafovaná pole vykazují pouze úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pole v tabulce 1, která se týkají vkladů u „úvěrových institucí s povinností minimálních rezerv“, nesmí zahrnovat závazky zpravodajských jednotek vůči institucím vyňatým ze systému minimálních rezerv ECB, tj. institucím, které jsou vyňaty z důvodů jiných než proto, že v nich probíhají reorganizační opatření. Instituce, které jsou dočasně osvobozeny od povinnosti minimálních rezerv z důvodů, že v nich probíhají reorganizační opatření, se považují za instituce s povinností minimálních rezerv, a závazky vůči těmto institucím jsou proto zahrnuty do tabulky 1 v této části. Do této tabulky jsou zahrnuty rovněž závazky vůči institucím, které nemají skutečnou povinnost držet rezervy u Evropského systému centrálních bank z důvodu uplatnění paušálních odpočitatelných položek. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V závislosti na vnitrostátních systémech shromažďování informací, a aniž je dotčena plná shoda s definicemi a zásadami klasifikace stanovenými v tomto nařízení, mohou úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv místo toho vykazovat údaje nutné k výpočtu základu pro stanovení minimálních rezerv, s výjimkou údajů o obchodovatelných nástrojích, v souladu tabulkou 1 v této části za předpokladu, že nebudou dotčeny pozice ve vyšrafovaných polích v tabulce 1 v části 2 v příloze I. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Při vykazování podle níže uvedené tabulky musí být zajištěn přísný soulad s tabulkou 1 v části 2 v příloze I.

  Tabulka 1


  Základ pro stanovení minimálních rezerv | Zůstatky závazků vůči subjektům jiným než ECB, národní centrální banky a jiné úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv  (1) |
| --- | --- | --- |
| VKLADY |
| (Euro a cizí měny celkem) | |
| | |
| 9. | CELKOVÉ VKLADY |

4.

Tabulka 1

Základ pro stanovení minimálních rezerv

Zůstatky závazků vůči subjektům jiným než ECB, národní centrální banky a jiné úvěrové instituce s povinností minimálních rezerv  (1)

VKLADY

(Euro a cizí měny celkem)

9.

CELKOVÉ VKLADY

| | 9.1e + 9.1x |
| --- | --- |

9.1e + 9.1x

| | 9.2e + 9.2x |
| --- | --- |

9.2e + 9.2x

| | 9.3e + 9.3x |
| --- | --- |

9.3e + 9.3x

| | 9.4e + 9.4x |
| --- | --- |

9.4e + 9.4x

| | z toho: |
| --- | --- |

z toho:

| | 9.2e + 9.2x s dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2e + 9.2x s dohodnutou splatností

| | nad dva roky |
| --- | --- |

nad dva roky

| | z toho: |
| --- | --- |

z toho:

Dobrovolné vykazování  (2)

9.3e + 9.3.x s výpovědní lhůtou

nad dva roky

z toho:

9.4e + 9.4x repo obchody

Zůstatky závazků  (3)

OBCHODOVATELNÉ NÁSTROJE

(Euro a cizí měny celkem)

| 11. | EMITOVANÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY |
| --- | --- |

11.

EMITOVANÉ DLUHOVÉ CENNÉ PAPÍRY

11e + 11x s dohodnutou splatností

do dvou let

nad dva roky

ČÁST 2

Zvláštní pravidla pro fúze, kterých se účastní úvěrové instituce

| 1. | Dochází-li k fúzi úvěrových institucí, základ pro stanovení minimálních rezerv nabývající instituce po udržovací období, které následuje bezprostředně po fúzi, se v souladu s článkem 12 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) vypočte součtem základu pro stanovení minimálních rezerv této instituce a základů pro stanovení minimálních rezerv nabývaných institucí, jako by k fúzi nedošlo, s využitím statistických informací vykazovaných podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Není-li nabývající instituce ve fúzi ve smyslu odstavce 1 institucí ve zbytkové části, příslušnými referenčními obdobími pro statistické informace vykazované podle tohoto nařízení, která se použijí pro účely výpočtu uvedeného v odstavci 1, jsou tato referenční období:






  a) | pro nabývané instituce, které jsou institucemi ve zbytkové části, referenční období pro příslušné udržovací období vymezené v čl. 5 odst. 6 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pro nabývané instituce, které jsou institucemi ve zbytkové části, referenční období pro příslušné udržovací období vymezené v čl. 5 odst. 6 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

| b) | pro nabývané instituce, které nejsou institucemi ve zbytkové části, referenční období pro příslušné udržovací období vymezené v čl. 5 odst. 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

b)

pro nabývané instituce, které nejsou institucemi ve zbytkové části, referenční období pro příslušné udržovací období vymezené v čl. 5 odst. 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

| 3. | Je-li nabývající instituce ve fúzi ve smyslu odstavce 1 institucí ve zbytkové části, příslušnými referenčními obdobími pro statistické informace vykazované podle tohoto nařízení, která se použijí pro účely výpočtu uvedeného v odstavci 1, jsou tato referenční období:






  a) | pro nabývané instituce, které jsou institucemi ve zbytkové části, referenční období pro příslušné udržovací období vymezené v čl. 5 odst. 6 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- | --- |

3.

a)

pro nabývané instituce, které jsou institucemi ve zbytkové části, referenční období pro příslušné udržovací období vymezené v čl. 5 odst. 6 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

| b) | pro nabývané instituce, které nejsou institucemi ve zbytkové části, dřívější z těchto referenčních období:






  i. | příslušné referenční období pro udržovací období v souladu s čl. 5 odst. 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1); nebo |
| --- | --- | --- |

b)

pro nabývané instituce, které nejsou institucemi ve zbytkové části, dřívější z těchto referenčních období:

i.

příslušné referenční období pro udržovací období v souladu s čl. 5 odst. 5 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1); nebo

| ii. | referenční období, které předchází referenčnímu období, v němž k fúzi došlo. |
| --- | --- |

ii.

referenční období, které předchází referenčnímu období, v němž k fúzi došlo.

| 4. | Výpočet ve smyslu odstavce 1 platí i pro následná udržovací období, pokud jsou splněny obě tyto podmínky:






  a) | nabývající instituce ve fúzi ve smyslu odstavce 1 je institucí ve zbytkové části a |
| --- | --- | --- |

4.

a)

nabývající instituce ve fúzi ve smyslu odstavce 1 je institucí ve zbytkové části a

| b) | příslušné referenční období pro dané udržovací období v souladu s čl. 5 odst. 6 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), předchází referenčnímu období, kdy fúze nabyla účinku. |
| --- | --- |

b)

příslušné referenční období pro dané udržovací období v souladu s čl. 5 odst. 6 nařízení (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), předchází referenčnímu období, kdy fúze nabyla účinku.

---

(1)  Vypočtené jako součet:

| | Sloupce (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(f)-(g)+(h)+(i)+(j)+(k) v tabulce 1 (Pasiva) v části 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33); nebo |
| --- | --- |

Sloupce (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(f)-(g)+(h)+(i)+(j)+(k) v tabulce 1 (Pasiva) v části 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33); nebo

| | sloupce (a)-(b)-(c)+(d)+(e)+(f)+(g)-(h)-(i)+(j)+(k)+(l)+(m) v tabulce 1 (Pasiva) v části 2 přílohy I tohoto nařízení |
| --- | --- |

sloupce (a)-(b)-(c)+(d)+(e)+(f)+(g)-(h)-(i)+(j)+(k)+(l)+(m) v tabulce 1 (Pasiva) v části 2 přílohy I tohoto nařízení

(2)  Zpravodajské jednotky mohou splnit tento požadavek dobrovolným vykazováním, tj. mohou vykázat bud‘ skutečné údaje (včetně nulových pozic) nebo vyznačit, že „údaj není k dispozici“. Jakmile si zpravodajskě jednotky zvoli, že budou vykazovat skutečné údaje, nemohou již ve výkazu uvest, že „údaj neni k dispozici“.

(3)  Vypočtené ze:

| | Sloupce (l) v tabulce 1 (Pasiva) v části 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33); nebo |
| --- | --- |

Sloupce (l) v tabulce 1 (Pasiva) v části 2 přílohy I nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33); nebo

| | sloupce (n) v tabulce 1 (Pasiva) v části 2 přílohy I tohoto nařízení |
| --- | --- |

sloupce (n) v tabulce 1 (Pasiva) v části 2 přílohy I tohoto nařízení

---

PŘÍLOHA IV

MINIMÁLNÍ STANDARDY ZÁVAZNÉ PRO SKUTEČNÝ SOUBOR ZPRAVODAJSKÝCH JEDNOTEK

Zpravodajské jednotky musí dodržovat tyto minimální standardy, aby splnily statistickou zpravodajskou povinnost vůči Evropské centrální bance („ECB“).

| 1. | Minimální standardy pro přenos:






  a) | výkazy musí být předány včas a ve lhůtách, které příslušná národní centrální banka stanoví; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimální standardy pro přenos:

a)

výkazy musí být předány včas a ve lhůtách, které příslušná národní centrální banka stanoví;

| b) | forma a formát statistických výkazů musí splňovat technické požadavky na výkaznictví stanovené příslušnou národní centrální bankou; |
| --- | --- |

b)

forma a formát statistických výkazů musí splňovat technické požadavky na výkaznictví stanovené příslušnou národní centrální bankou;

| c) | zpravodajská jednotka musí příslušné národní centrální bance poskytnout údaje o kontaktní osobě nebo osobách; |
| --- | --- |

c)

zpravodajská jednotka musí příslušné národní centrální bance poskytnout údaje o kontaktní osobě nebo osobách;

| d) | musí být dodrženy technické parametry pro přenos údajů do příslušné národní centrální banky. |
| --- | --- |

d)

musí být dodrženy technické parametry pro přenos údajů do příslušné národní centrální banky.

| 2. | Minimální standardy pro přesnost:






  a) | statistické údaje musí být správné: všechny lineární vazby musí být splněny (např. aktiva a pasiva musí být vyrovnaná, dílčí součty musí vytvářet výsledné součty) a údaje musí být v rámci všech periodicit konzistentní; |
| --- | --- | --- |

2.

Minimální standardy pro přesnost:

a)

statistické údaje musí být správné: všechny lineární vazby musí být splněny (např. aktiva a pasiva musí být vyrovnaná, dílčí součty musí vytvářet výsledné součty) a údaje musí být v rámci všech periodicit konzistentní;

| b) | zpravodajské jednotky musí být schopny poskytnout informace o trendech vyplývajících z předložených údajů; |
| --- | --- |

b)

zpravodajské jednotky musí být schopny poskytnout informace o trendech vyplývajících z předložených údajů;

| c) | statistické údaje musí být úplné a nesmí obsahovat časové a strukturální mezery; chybějící údaje musí být vyznačeny, vysvětleny příslušné národní centrální bance a případně co nejdříve dodány; |
| --- | --- |

c)

statistické údaje musí být úplné a nesmí obsahovat časové a strukturální mezery; chybějící údaje musí být vyznačeny, vysvětleny příslušné národní centrální bance a případně co nejdříve dodány;

| d) | zpravodajské jednotky musí dodržovat rozměry, zásady zaokrouhlování a počet desetinných míst stanovené příslušnou národní centrální bankou pro technický přenos dat. |
| --- | --- |

d)

zpravodajské jednotky musí dodržovat rozměry, zásady zaokrouhlování a počet desetinných míst stanovené příslušnou národní centrální bankou pro technický přenos dat.

| 3. | Minimální standardy pro pojmovou shodu:






  a) | statistické údaje musí splňovat definice a klasifikace obsažené v tomto nařízení; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimální standardy pro pojmovou shodu:

a)

statistické údaje musí splňovat definice a klasifikace obsažené v tomto nařízení;

| b) | v případě odchylek od těchto definic a klasifikací musí zpravodajské jednotky pravidelně sledovat a kvantifikovat rozdíl mezi použitým opatřením a opatřením obsaženým v tomto nařízení a |
| --- | --- |

b)

v případě odchylek od těchto definic a klasifikací musí zpravodajské jednotky pravidelně sledovat a kvantifikovat rozdíl mezi použitým opatřením a opatřením obsaženým v tomto nařízení a

| c) | zpravodajské jednotky musí být schopny vysvětlit zlomové změny v předávaných údajích ve srovnání s hodnotami za předcházející období. |
| --- | --- |

c)

zpravodajské jednotky musí být schopny vysvětlit zlomové změny v předávaných údajích ve srovnání s hodnotami za předcházející období.

| 4. | Minimální standardy pro opravy:
  Je nutné dodržovat zásady a postupy pro revize, které stanoví ECB a příslušná národní centrální banka. Revize odchylující se od pravidelných revizí musí být doplněny vysvětlivkami. |
| --- | --- |

4.

Minimální standardy pro opravy:

Je nutné dodržovat zásady a postupy pro revize, které stanoví ECB a příslušná národní centrální banka. Revize odchylující se od pravidelných revizí musí být doplněny vysvětlivkami.

---

Příloha V

Zrušené nařízení a jeho změna

| Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 1). |
| --- |
| Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1375/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1071/2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2014/51) (Úř. věst. L 366, 20.12.2014, s. 77). |

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (přepracované znění) (ECB/2013/33) (Úř. věst. L 297, 7.11.2013, s. 1).

Nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1375/2014 ze dne 10. prosince 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 1071/2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2014/51) (Úř. věst. L 366, 20.12.2014, s. 77).

---

PŘÍLOHA VI

Srovnávací tabulka

| Nařízení (EU) č. 1071/2013 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 2 |
| Článek 2 | Čl. 2 odst. 5 a příloha I část 1 oddíl 1.3 |
| Čl. 3 odst. 1 | Čl. 3 odst. 1 |
| Čl. 3 odst. 2 | - |
| Čl. 3 odst. 3 | Čl. 1 písm. b) bod ii) |
| Čl. 3 odst. 4 | Čl. 3 odst. 2 |
| Článek 4 | Článek 4 |
| Čl. 5 odst. 1 a 3 | Čl. 5 odst. 1 a 2 |
| Čl. 5 odst. 2 | Čl. 5 odst. 3 |
| Čl. 5 odst. 4 | - |
| Čl. 5 odst. 5 | - |
| Čl. 6 písm. a) až c) | Čl. 5 odst. 1 první pododstavec písmen c) a d) |
| Čl. 6 písm. d) | - |
| Článek 7 | Článek 7 |
| Čl. 8 odst. 1 | Čl. 8 odst. 1 |
| Čl. 8 odst. 2 a 3 | Čl. 8 odst. 2 |
| Čl. 8 odst. 4 | Čl. 8 odst. 3 |
| Čl. 9 odst. 1 písm. a) | Čl. 9 odst. 1 první pododstavec písm. a) |
| Čl. 9 odst. 1 písm. b) | Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 9 odst. 5 druhý pododstavec |
| Čl. 9 odst. 1 písm. c) | Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec |
| Čl. 9 odst. 1 písm. d) | Čl. 9 odst. 2 |
| Čl. 9 odst. 1 písm. e) | Čl. 9 odst. 10 první pododstavec |
| Čl. 9 odst. 1 písm. f) | Čl. 9 odst. 3 |
| Čl. 9 odst. 2 | Čl. 9 odst. 4 |
| Čl. 9 odst. 3 | Čl. 9 odst. 6 |
| Čl. 9 odst. 4 | - |
| Čl. 9 odst. 5 | Čl. 9 odst. 7 první pododstavec |
| Článek 10 | Článek 10 |
| Článek 11 | Článek 11 |
| Článek 12 | Článek 12 |
| Článek 13 | Článek 13 |
| Čl. 14 odst. 1 | Článek 14 |
| Čl. 14 odst. 2 | Příloha I část 3 oddíl 8 třetí pododstavec |
| Čl. 14 odst. 3 první věta | Příloha I část 3 oddíl 7 třetí pododstavec, druhá věta |
| Čl. 14 odst. 3 druhá věta | Čl. 9 odst. 7 druhý pododstavec |
| Článek 15 | Článek 15 |
| Článek 16 | Článek 18 |
| Příloha I část 1 oddíl 1 | Příloha I část 1 |
| Příloha I část 1 oddíl 2 | - |
| Příloha I část 2 | Příloha I část 2 |
| Příloha I část 3 | Příloha I část 3 |
| Příloha I část 4 | Příloha I část 4 |
| Příloha I část 5 | Příloha I část 5 |
| Příloha I část 6 | Příloha I část 6 |
| Příloha I část 7 | Příloha I část 7 |
| Příloha II část 1 odstavec 1 | Příloha II část 1 odstavec 1 |
| Příloha II část 1 odst. 2 písm. a) | Čl. 6 odst. 1 |
| Příloha II část 1 odst. 2 písm. b) | Příloha II část 1 odst. 2 písm. a) a c) |
| Příloha II část 1 odst. 2 písm. c) | Příloha II část 1 odst. 2 písm. b) a d) |
| Příloha II část 2 | Příloha II část 2 |
| Příloha II část 2 oddíl 3 poslední věta | Čl. 9 odst. 9 |
| Příloha II část 3 | Příloha II část 3 |
| Příloha III část 1 oddíl 1 | Příloha III část 1 |
| Příloha III část 2 oddíl 1 | Článek 6 |
| Příloha III část 2 oddíl 2 odstavec 2.1 | Čl. 2 odst. 24 |
| Příloha III část 2 oddíl 2 odstavce 2.2 až 2.3 a tabulka | Příloha III část 2 |
| Příloha III část 2 oddíl 2 odstavec 2.4 | Čl. 11 odst. 3 a 4 |
| Příloha IV | Příloha IV |

Nařízení (EU) č. 1071/2013

Toto nařízení

Článek 1

Článek 2

Článek 2

Čl. 2 odst. 5 a příloha I část 1 oddíl 1.3

Čl. 3 odst. 1

Čl. 3 odst. 1

Čl. 3 odst. 2

-

Čl. 3 odst. 3

Čl. 1 písm. b) bod ii)

Čl. 3 odst. 4

Čl. 3 odst. 2

Článek 4

Článek 4

Čl. 5 odst. 1 a 3

Čl. 5 odst. 1 a 2

Čl. 5 odst. 2

Čl. 5 odst. 3

Čl. 5 odst. 4

-

Čl. 5 odst. 5

-

Čl. 6 písm. a) až c)

Čl. 5 odst. 1 první pododstavec písmen c) a d)

Čl. 6 písm. d)

-

Článek 7

Článek 7

Čl. 8 odst. 1

Čl. 8 odst. 1

Čl. 8 odst. 2 a 3

Čl. 8 odst. 2

Čl. 8 odst. 4

Čl. 8 odst. 3

Čl. 9 odst. 1 písm. a)

Čl. 9 odst. 1 první pododstavec písm. a)

Čl. 9 odst. 1 písm. b)

Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 9 odst. 5 druhý pododstavec

Čl. 9 odst. 1 písm. c)

Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 9 odst. 1 písm. d)

Čl. 9 odst. 2

Čl. 9 odst. 1 písm. e)

Čl. 9 odst. 10 první pododstavec

Čl. 9 odst. 1 písm. f)

Čl. 9 odst. 3

Čl. 9 odst. 2

Čl. 9 odst. 4

Čl. 9 odst. 3

Čl. 9 odst. 6

Čl. 9 odst. 4

-

Čl. 9 odst. 5

Čl. 9 odst. 7 první pododstavec

Článek 10

Článek 10

Článek 11

Článek 11

Článek 12

Článek 12

Článek 13

Článek 13

Čl. 14 odst. 1

Článek 14

Čl. 14 odst. 2

Příloha I část 3 oddíl 8 třetí pododstavec

Čl. 14 odst. 3 první věta

Příloha I část 3 oddíl 7 třetí pododstavec, druhá věta

Čl. 14 odst. 3 druhá věta

Čl. 9 odst. 7 druhý pododstavec

Článek 15

Článek 15

Článek 16

Článek 18

Příloha I část 1 oddíl 1

Příloha I část 1

Příloha I část 1 oddíl 2

-

Příloha I část 2

Příloha I část 2

Příloha I část 3

Příloha I část 3

Příloha I část 4

Příloha I část 4

Příloha I část 5

Příloha I část 5

Příloha I část 6

Příloha I část 6

Příloha I část 7

Příloha I část 7

Příloha II část 1 odstavec 1

Příloha II část 1 odstavec 1

Příloha II část 1 odst. 2 písm. a)

Čl. 6 odst. 1

Příloha II část 1 odst. 2 písm. b)

Příloha II část 1 odst. 2 písm. a) a c)

Příloha II část 1 odst. 2 písm. c)

Příloha II část 1 odst. 2 písm. b) a d)

Příloha II část 2

Příloha II část 2

Příloha II část 2 oddíl 3 poslední věta

Čl. 9 odst. 9

Příloha II část 3

Příloha II část 3

Příloha III část 1 oddíl 1

Příloha III část 1

Příloha III část 2 oddíl 1

Článek 6

Příloha III část 2 oddíl 2 odstavec 2.1

Čl. 2 odst. 24

Příloha III část 2 oddíl 2 odstavce 2.2 až 2.3 a tabulka

Příloha III část 2

Příloha III část 2 oddíl 2 odstavec 2.4

Čl. 11 odst. 3 a 4

Příloha IV

Příloha IV

---

ROZHODNUTÍ

| 3.3.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 73/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 73/86

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2021/380

ze dne 1. března 2021,

kterým se schvaluje plán eradikace afrického moru prasat u volně žijících prasat v některých oblastech Německa

(oznámeno pod číslem C(2021) 1248)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2002/60/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví zvláštní ustanovení pro tlumení afrického moru prasat a kterou se mění směrnice 92/119/EHS, pokud jde o těšínskou chorobu prasat a africký mor prasat (1), a zejména na čl. 16 odst. 1 druhý pododstavec uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2002/60/ES stanoví minimální opatření Unie, která musí být přijata pro tlumení afrického moru prasat, včetně opatření, která mají být uplatněna v případě, že se potvrdí případ výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2002/60/ES stanoví minimální opatření Unie, která musí být přijata pro tlumení afrického moru prasat, včetně opatření, která mají být uplatněna v případě, že se potvrdí případ výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat.

| (2) | Kromě toho stanoví prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (2) veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v členských státech či jejich oblastech uvedených v příloze zmíněného rozhodnutí (dále jen „dotčené členské státy“) a ve všech členských státech, pokud jde o přemísťování volně žijících prasat a informační povinnosti. V příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU je uvedeno vymezení a výčet určitých oblastí dotčených členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu, včetně seznamu oblastí s vysokým rizikem. Uvedená příloha byla několikrát změněna, aby odrážela změny epizootologické situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat, které bylo třeba v uvedené příloze zohlednit. |
| --- | --- |

(2)

Kromě toho stanoví prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU (2) veterinární opatření pro tlumení afrického moru prasat v členských státech či jejich oblastech uvedených v příloze zmíněného rozhodnutí (dále jen „dotčené členské státy“) a ve všech členských státech, pokud jde o přemísťování volně žijících prasat a informační povinnosti. V příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU je uvedeno vymezení a výčet určitých oblastí dotčených členských států, které jsou rozlišeny podle úrovně rizika na základě epizootologické situace, pokud jde o uvedenou nákazu, včetně seznamu oblastí s vysokým rizikem. Uvedená příloha byla několikrát změněna, aby odrážela změny epizootologické situace v Unii v souvislosti s africkým morem prasat, které bylo třeba v uvedené příloze zohlednit.

| (3) | V roce 2020 oznámilo Německo Komisi případy výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat a řádně přijalo opatření pro tlumení nákazy stanovená ve směrnici 2002/60/ES. |
| --- | --- |

(3)

V roce 2020 oznámilo Německo Komisi případy výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat a řádně přijalo opatření pro tlumení nákazy stanovená ve směrnici 2002/60/ES.

| (4) | S ohledem na stávající epizootologickou situaci a v souladu s článkem 16 směrnice 2002/60/ES předložilo Německo dne 11. prosince 2020 Komisi plán eradikace afrického moru prasat (dále jen „plán eradikace“). |
| --- | --- |

(4)

S ohledem na stávající epizootologickou situaci a v souladu s článkem 16 směrnice 2002/60/ES předložilo Německo dne 11. prosince 2020 Komisi plán eradikace afrického moru prasat (dále jen „plán eradikace“).

| (5) | Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2021/123 (3) a zohlednila mimo jiné případy výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat v Německu; části I a II uvedené přílohy nyní obsahují seznam infikovaných oblastí v Německu. |
| --- | --- |

(5)

Příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU byla naposledy změněna prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2021/123 (3) a zohlednila mimo jiné případy výskytu afrického moru prasat u volně žijících prasat v Německu; části I a II uvedené přílohy nyní obsahují seznam infikovaných oblastí v Německu.

| (6) | Plán eradikace předložený Německem byl posouzen Komisí a bylo shledáno, že je v souladu s požadavky stanovenými v článku 16 směrnice 2002/60/ES. Tento plán eradikace by proto měl být odpovídajícím způsobem schválen. |
| --- | --- |

(6)

Plán eradikace předložený Německem byl posouzen Komisí a bylo shledáno, že je v souladu s požadavky stanovenými v článku 16 směrnice 2002/60/ES. Tento plán eradikace by proto měl být odpovídajícím způsobem schválen.

| (7) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Plán eradikace afrického moru prasat v populaci volně žijících prasat v oblastech uvedených v příloze prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU, který předložilo Německo dne 11. prosince 2020 v souladu s čl. 16 odst. 1 směrnice 2002/60/ES, se schvaluje.

Článek 2

Německo uvede v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro provedení plánu eradikace do 30 dnů ode dne přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 1. března 2021.

Za Komisi

Stella KYRIAKIDES

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 192, 20.7.2002, s. 27.

1

(2)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2021/123 ze dne 2. února 2021, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech (Úř. věst. L 38, 3.2.2021, s. 63).

3

---