# Uradni list L 73/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 73 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 643. marec 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 73

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 643. marec 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (prenovitev) (ECB/2021/1) | 1 |
| | * | Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/379 z dne 22. januarja 2021 o postavkah bilance stanja kreditnih institucij in sektorja denarnih finančnih institucij (prenovitev) (ECB/2021/2) | 16 |
| | | SKLEPI |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/380 z dne 1. marca 2021 o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Nemčije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 1248)

   (
  1
  ) | 86 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (prenovitev) (ECB/2021/1)

1

*

Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/379 z dne 22. januarja 2021 o postavkah bilance stanja kreditnih institucij in sektorja denarnih finančnih institucij (prenovitev) (ECB/2021/2)

16

SKLEPI

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/380 z dne 1. marca 2021 o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Nemčije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 1248)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 1248)

1

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 3.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/1

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/378

z dne 22. januarja 2021

o uporabi zahtev glede obveznih rezerv (prenovitev) (ECB/2021/1)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 19(1) Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2532/98 z dne 23. novembra 1998 o pooblastilih Evropske centralne banke za nalaganje sankcij (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (3) je bila večkrat znatno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, je treba navedeno uredbo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (3) je bila večkrat znatno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, je treba navedeno uredbo zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Evropska centralna banka (ECB) ima na podlagi člena 6 Uredbe (ES) št. 2531/98 pravico, da od institucij zbira informacije, potrebne za uporabo zahtev glede obveznih rezerv, ter da preveri natančnost in kakovost informacij, ki jih zagotovijo kot dokaz izpolnjevanja teh zahtev. Da bi se zmanjšalo skupno breme poročanja, je primerno, da se statistične informacije v zvezi z mesečno bilanco stanja, ki se zberejo v skladu z Uredbo Evropske centralne banke 2021/379 (ECB/2021/2) (4), uporabijo za redni izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij. |
| --- | --- |

(2)

Evropska centralna banka (ECB) ima na podlagi člena 6 Uredbe (ES) št. 2531/98 pravico, da od institucij zbira informacije, potrebne za uporabo zahtev glede obveznih rezerv, ter da preveri natančnost in kakovost informacij, ki jih zagotovijo kot dokaz izpolnjevanja teh zahtev. Da bi se zmanjšalo skupno breme poročanja, je primerno, da se statistične informacije v zvezi z mesečno bilanco stanja, ki se zberejo v skladu z Uredbo Evropske centralne banke 2021/379 (ECB/2021/2) (4), uporabijo za redni izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij.

| (3) | Potrebna je večja preglednost in jasnost glede številnih vprašanj v zvezi z uporabo zahtev glede obveznih rezerv, zlasti v zvezi s: (a) pogoji, ki se nanašajo na uporabo zahtev glede obveznih rezerv za institucije; (b) dejstvom, da se lahko nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, katerih valuta je euro (NCB euroobmočja), odločijo, da se institucijam začasno ali trajno onemogoči dostop do operacij odprtega trga in odprtih ponudb Eurosistema (operacije denarne politike Eurosistema); (c) pogoji, v skladu s katerimi bi se morala sredstva šteti kot rezerve za namene izpolnjevanja zahtev glede obveznih rezerv; (d) zahtevami za vloge za dovoljenje za imetje obveznih rezerv posredno prek posredniške institucije; in (e) pogoji za odvzem dovoljenja za imetje obveznih rezerv posredno prek posredniške institucije. |
| --- | --- |

(3)

Potrebna je večja preglednost in jasnost glede številnih vprašanj v zvezi z uporabo zahtev glede obveznih rezerv, zlasti v zvezi s: (a) pogoji, ki se nanašajo na uporabo zahtev glede obveznih rezerv za institucije; (b) dejstvom, da se lahko nacionalne centralne banke (NCB) držav članic, katerih valuta je euro (NCB euroobmočja), odločijo, da se institucijam začasno ali trajno onemogoči dostop do operacij odprtega trga in odprtih ponudb Eurosistema (operacije denarne politike Eurosistema); (c) pogoji, v skladu s katerimi bi se morala sredstva šteti kot rezerve za namene izpolnjevanja zahtev glede obveznih rezerv; (d) zahtevami za vloge za dovoljenje za imetje obveznih rezerv posredno prek posredniške institucije; in (e) pogoji za odvzem dovoljenja za imetje obveznih rezerv posredno prek posredniške institucije.

| (4) | Za to, da bi bil Eurosistemov sistem zahtev glede obveznih rezerv učinkovit, je treba tudi nadalje opredeliti zahteve glede obveznih rezerv v zvezi z izračunom, obveščanjem, potrditvijo in izpolnjevanjem obveznih rezerv ter poročanjem in preverjanjem. |
| --- | --- |

(4)

Za to, da bi bil Eurosistemov sistem zahtev glede obveznih rezerv učinkovit, je treba tudi nadalje opredeliti zahteve glede obveznih rezerv v zvezi z izračunom, obveščanjem, potrditvijo in izpolnjevanjem obveznih rezerv ter poročanjem in preverjanjem.

| (5) | Primerno je, da so informacije, ki jih posrednice poročajo o osnovi za obvezne rezerve, dovolj podrobne, da omogočajo točno poročanje v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Poleg tega je v primerih, kadar se nadrejeni instituciji oziroma matični instituciji izda dovoljenje, da poroča o osnovi za obvezne rezerve agregirano v skladu s to uredbo, primerno, da ta institucija agregirano poroča podatke o osnovi za obvezne rezerve zadevni NCB v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da so informacije, ki jih posrednice poročajo o osnovi za obvezne rezerve, dovolj podrobne, da omogočajo točno poročanje v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Poleg tega je v primerih, kadar se nadrejeni instituciji oziroma matični instituciji izda dovoljenje, da poroča o osnovi za obvezne rezerve agregirano v skladu s to uredbo, primerno, da ta institucija agregirano poroča podatke o osnovi za obvezne rezerve zadevni NCB v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

| (6) | Da bi ustrezno uravnotežili zagotavljanje točnosti podatkov o obveznih rezervah in nemotene uporabe regulativnega okvira ter da ne bi bilo treba ponovno izdajati dovoljenj, ki so veljavna in se uporabljajo, bi morali posrednicam, ki so pridobile dovoljenje za poročanje o osnovi za obvezne rezerve agregirano na podlagi Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9), omogočiti, da še naprej tako poročajo, ne da bi morale zaprositi za novo dovoljenje. |
| --- | --- |

(6)

Da bi ustrezno uravnotežili zagotavljanje točnosti podatkov o obveznih rezervah in nemotene uporabe regulativnega okvira ter da ne bi bilo treba ponovno izdajati dovoljenj, ki so veljavna in se uporabljajo, bi morali posrednicam, ki so pridobile dovoljenje za poročanje o osnovi za obvezne rezerve agregirano na podlagi Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9), omogočiti, da še naprej tako poročajo, ne da bi morale zaprositi za novo dovoljenje.

| (7) | V skladu s členom 19(1) Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko ECB zahteva, da imajo kreditne institucije s sedežem v državah članicah, katerih valuta je euro (države članice euroobmočja), obvezne rezerve na računih pri ECB in NCB euroobmočja. Glede na to, da imajo kreditne institucije račune pri NCB v svoji jurisdikciji, je primerno, da imajo take rezerve samo na računih pri NCB. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 19(1) Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke lahko ECB zahteva, da imajo kreditne institucije s sedežem v državah članicah, katerih valuta je euro (države članice euroobmočja), obvezne rezerve na računih pri ECB in NCB euroobmočja. Glede na to, da imajo kreditne institucije račune pri NCB v svoji jurisdikciji, je primerno, da imajo take rezerve samo na računih pri NCB.

| (8) | Uredba (ES) št. 2531/98 in Uredba (ES) št. 2532/98 vzpostavljata pristojnost ECB, da naloži sankcije za kršitev zahtev glede statističnega poročanja, vključno z neizpolnjevanjem zahtev glede obveznih rezerv, ki so določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (ES) št. 2531/98 in Uredba (ES) št. 2532/98 vzpostavljata pristojnost ECB, da naloži sankcije za kršitev zahtev glede statističnega poročanja, vključno z neizpolnjevanjem zahtev glede obveznih rezerv, ki so določene v tej uredbi.

| (9) | Zaradi pravne varnosti je potrebno, da se določbe te uredbe, ki so usklajene s spremembo opredelitve „kreditnih institucij“ v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v skladu z Uredbo (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (6)), začnejo uporabljati hkrati z navedeno spremembo 26. junija 2021. Vendar pa je treba zaradi operativnih razlogov določiti, da se določbe o imetjih rezerv uporabljajo od 28. julija 2021, kar je prvi dan petega obdobja izpolnjevanja v letu 2021 – |
| --- | --- |

(9)

Zaradi pravne varnosti je potrebno, da se določbe te uredbe, ki so usklajene s spremembo opredelitve „kreditnih institucij“ v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v skladu z Uredbo (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta (6)), začnejo uporabljati hkrati z navedeno spremembo 26. junija 2021. Vendar pa je treba zaradi operativnih razlogov določiti, da se določbe o imetjih rezerv uporabljajo od 28. julija 2021, kar je prvi dan petega obdobja izpolnjevanja v letu 2021 –

SPREJEL TO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa zahteve glede obveznih rezerv za naslednje institucije:

| (a) | kreditne institucije, ki:






  (i) | imajo dovoljenje v skladu s členom 8 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) ali |
| --- | --- | --- |

(a)

kreditne institucije, ki:

(i)

imajo dovoljenje v skladu s členom 8 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) ali

7

| (ii) | so izvzete iz obveznosti pridobitve takega dovoljenja v skladu s členom 2(5) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(ii)

so izvzete iz obveznosti pridobitve takega dovoljenja v skladu s členom 2(5) Direktive 2013/36/EU;

| (b) | podružnice kreditnih institucij, vključno s podružnicami, ustanovljenimi v državah članicah, katerih valuta je euro (države članice euroobmočja), ki pripadajo kreditnim institucijam brez registriranega sedeža ali glavne uprave v državi članici euroobmočja; izključene pa so podružnice, ustanovljene zunaj države članice euroobmočja, ki pripadajo kreditnim institucijam s sedežem v državi članici euroobmočja. |
| --- | --- |

(b)

podružnice kreditnih institucij, vključno s podružnicami, ustanovljenimi v državah članicah, katerih valuta je euro (države članice euroobmočja), ki pripadajo kreditnim institucijam brez registriranega sedeža ali glavne uprave v državi članici euroobmočja; izključene pa so podružnice, ustanovljene zunaj države članice euroobmočja, ki pripadajo kreditnim institucijam s sedežem v državi članici euroobmočja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „obvezne rezerve“ pomeni znesek sredstev, ki jih mora institucija imeti kot rezerve na svojih računih rezerv pri zadevni nacionalni centralni banki; |
| --- | --- |

(1)

„obvezne rezerve“ pomeni znesek sredstev, ki jih mora institucija imeti kot rezerve na svojih računih rezerv pri zadevni nacionalni centralni banki;

| (2) | „zahteve glede obveznih rezerv“ pomeni vse zahteve, ki jih morajo institucije izpolnjevati v skladu s to uredbo v zvezi z obveznimi rezervami glede izračuna, obveščanja, potrditve in izpolnjevanja obveznih rezerv ter poročanja in preverjanja; |
| --- | --- |

(2)

„zahteve glede obveznih rezerv“ pomeni vse zahteve, ki jih morajo institucije izpolnjevati v skladu s to uredbo v zvezi z obveznimi rezervami glede izračuna, obveščanja, potrditve in izpolnjevanja obveznih rezerv ter poročanja in preverjanja;

| (3) | „država članica euroobmočja“ pomeni državo članico, katere valuta je euro; |
| --- | --- |

(3)

„država članica euroobmočja“ pomeni državo članico, katere valuta je euro;

| (4) | „kreditna institucija“ pomeni „kreditno institucijo“, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(4)

„kreditna institucija“ pomeni „kreditno institucijo“, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (5) | „podružnica“ pomeni „podružnico“, kakor je opredeljena v členu 4(1)(17) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(5)

„podružnica“ pomeni „podružnico“, kakor je opredeljena v členu 4(1)(17) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (6) | „zadevna NCB“ pomeni nacionalno centralno banko (NCB) države članice euroobmočja, v kateri je institucija rezident; |
| --- | --- |

(6)

„zadevna NCB“ pomeni nacionalno centralno banko (NCB) države članice euroobmočja, v kateri je institucija rezident;

| (7) | „računi rezerv“ pomeni račune, na katerih ima institucija svoje rezerve pri zadevni NCB; |
| --- | --- |

(7)

„računi rezerv“ pomeni račune, na katerih ima institucija svoje rezerve pri zadevni NCB;

| (8) | „osnova za obvezne rezerve“ pomeni vsoto kvalificiranih obveznosti, ki se uporabijo za izračun obveznih rezerv institucije; |
| --- | --- |

(8)

„osnova za obvezne rezerve“ pomeni vsoto kvalificiranih obveznosti, ki se uporabijo za izračun obveznih rezerv institucije;

| (9) | „stopnja obveznih rezerv“ pomeni odstotek, s katerim se pomnožijo postavke osnove za obvezne rezerve za izračun obveznih rezerv institucije; |
| --- | --- |

(9)

„stopnja obveznih rezerv“ pomeni odstotek, s katerim se pomnožijo postavke osnove za obvezne rezerve za izračun obveznih rezerv institucije;

| (10) | „obdobje izpolnjevanja“ pomeni obdobje, v katerem se ugotavlja izpolnjevanje zahtev glede obveznih rezerv; |
| --- | --- |

(10)

„obdobje izpolnjevanja“ pomeni obdobje, v katerem se ugotavlja izpolnjevanje zahtev glede obveznih rezerv;

| (11) | „stanje ob koncu dneva“ pomeni imetja rezerv v času, ko so zaključene plačilne aktivnosti in knjiženja, povezana z dostopom do odprtih ponudb Eurosistema; |
| --- | --- |

(11)

„stanje ob koncu dneva“ pomeni imetja rezerv v času, ko so zaključene plačilne aktivnosti in knjiženja, povezana z dostopom do odprtih ponudb Eurosistema;

| (12) | „delovni dan NCB“ pomeni vsak dan, v katerem posamezna NCB deluje z namenom izvajanja operacij denarne politike Eurosistema; |
| --- | --- |

(12)

„delovni dan NCB“ pomeni vsak dan, v katerem posamezna NCB deluje z namenom izvajanja operacij denarne politike Eurosistema;

| (13) | „delovni dan v sistemu TARGET2“ pomeni kateri koli dan, v katerem je sistem TARGET2 odprt za poravnavo plačilnih nalogov, kakor je opredeljeno v Smernici ECB/2012/27 Evropske centralne banke (8); |
| --- | --- |

(13)

„delovni dan v sistemu TARGET2“ pomeni kateri koli dan, v katerem je sistem TARGET2 odprt za poravnavo plačilnih nalogov, kakor je opredeljeno v Smernici ECB/2012/27 Evropske centralne banke (8);

8

| (14) | „rezident“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s stalnim prebivališčem ali sedežem v kateri koli državi članici euroobmočja v smislu člena 1(4) Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 (9); |
| --- | --- |

(14)

„rezident“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s stalnim prebivališčem ali sedežem v kateri koli državi članici euroobmočja v smislu člena 1(4) Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 (9);

9

| (15) | „združitev“ pomeni postopek, v katerem kreditna institucija ali več kreditnih institucij (prevzete institucije) ob prenehanju, ne da bi bila opravljena likvidacija, prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na drugo kreditno institucijo (prevzemna institucija), ki je lahko na novo ustanovljena kreditna institucija; |
| --- | --- |

(15)

„združitev“ pomeni postopek, v katerem kreditna institucija ali več kreditnih institucij (prevzete institucije) ob prenehanju, ne da bi bila opravljena likvidacija, prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na drugo kreditno institucijo (prevzemna institucija), ki je lahko na novo ustanovljena kreditna institucija;

| (16) | „delitev“ pomeni postopek, v katerem ena kreditna institucija (prenosna institucija) ob prenehanju, ne da bi bila opravljena likvidacija, prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na več kot eno institucijo (prevzemne institucije), ki so lahko na novo ustanovljene kreditne institucije. |
| --- | --- |

(16)

„delitev“ pomeni postopek, v katerem ena kreditna institucija (prenosna institucija) ob prenehanju, ne da bi bila opravljena likvidacija, prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na več kot eno institucijo (prevzemne institucije), ki so lahko na novo ustanovljene kreditne institucije.

Člen 3

Imetja rezerv

1.   Institucije iz člena 1 morajo imeti obvezne rezerve, izračunane v skladu s členom 6, kot sledi:

| (a) | povprečje stanja ob koncu dneva na računu rezerv ali več računih rezerv v obdobju izpolnjevanja dosega ali presega znesek, izračunan za to obdobje v skladu s členom 6; |
| --- | --- |

(a)

povprečje stanja ob koncu dneva na računu rezerv ali več računih rezerv v obdobju izpolnjevanja dosega ali presega znesek, izračunan za to obdobje v skladu s členom 6;

| (b) | obvezne rezerve se vodijo na računih rezerv, denominiranih v eurih, pri zadevnih NCB v vsaki državi članici euroobmočja, v kateri so ustanovljene; |
| --- | --- |

(b)

obvezne rezerve se vodijo na računih rezerv, denominiranih v eurih, pri zadevnih NCB v vsaki državi članici euroobmočja, v kateri so ustanovljene;

| (c) | poravnalni računi pri NCB se lahko uporabijo kot računi rezerv za namene te uredbe; |
| --- | --- |

(c)

poravnalni računi pri NCB se lahko uporabijo kot računi rezerv za namene te uredbe;

| (d) | sredstva, za katera velja katera koli zakonska, pogodbena, regulativna ali druga omejitev, ki bi instituciji preprečila likvidacijo, prenos, dodelitev ali odsvojitev takih sredstev v zadevnem obdobju izpolnjevanja, se izključijo iz imetij rezerv. |
| --- | --- |

(d)

sredstva, za katera velja katera koli zakonska, pogodbena, regulativna ali druga omejitev, ki bi instituciji preprečila likvidacijo, prenos, dodelitev ali odsvojitev takih sredstev v zadevnem obdobju izpolnjevanja, se izključijo iz imetij rezerv.

Za namene točke (d) institucije brez odlašanja obvestijo zadevno NCB o kakršnih koli omejitvah iz navedene točke.

2.   Kadar ima institucija več podružnic v isti državi članici euroobmočja, velja naslednje:

| (a) | če se registrirani sedež ali glavna uprava nahaja v tej državi članici, izpolnjuje zahteve glede obveznih rezerv, določene v tem členu, za te podružnice v tej državi članici; |
| --- | --- |

(a)

če se registrirani sedež ali glavna uprava nahaja v tej državi članici, izpolnjuje zahteve glede obveznih rezerv, določene v tem členu, za te podružnice v tej državi članici;

| (b) | ta institucija določi eno od svojih podružnic v isti državi članici za namene izpolnjevanja zahtev glede obveznih rezerv v tem členu, kadar tej državi članici nima ne registriranega sedeža ne glavne uprave; |
| --- | --- |

(b)

ta institucija določi eno od svojih podružnic v isti državi članici za namene izpolnjevanja zahtev glede obveznih rezerv v tem členu, kadar tej državi članici nima ne registriranega sedeža ne glavne uprave;

| (c) | zadevna NCB uporabi vsa stanja ob koncu dneva na računih rezerv podružnic te institucije v isti državi članici, da ugotovi, ali je odstavek 1(a) tega člena izpolnjen. |
| --- | --- |

(c)

zadevna NCB uporabi vsa stanja ob koncu dneva na računih rezerv podružnic te institucije v isti državi članici, da ugotovi, ali je odstavek 1(a) tega člena izpolnjen.

3.   Evropska centralna banka (ECB) na svoji spletni strani objavi naslednje sezname institucij:

| (a) | institucije, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(a)

institucije, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv v skladu s to uredbo;

| (b) | institucije, ki so izvzete iz zahtev glede obveznih rezerv v skladu s členom 4, vključno z institucijami iz točk (a) do (c) člena 4(2). |
| --- | --- |

(b)

institucije, ki so izvzete iz zahtev glede obveznih rezerv v skladu s členom 4, vključno z institucijami iz točk (a) do (c) člena 4(2).

Člen 4

Izvzetja iz zahtev glede obveznih rezerv

1.   Institucije se izvzamejo iz zahtev glede obveznih rezerv v členu 3, kadar velja kar koli od naslednjega:

| (a) | se dovoljenje iz člena 1(a)(i) odvzame ali se mu institucija odpove; ali |
| --- | --- |

(a)

se dovoljenje iz člena 1(a)(i) odvzame ali se mu institucija odpove; ali

| (b) | je institucija v postopku prenehanja v skladu z Direktivo 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10). |
| --- | --- |

(b)

je institucija v postopku prenehanja v skladu z Direktivo 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10).

2.   ECB lahko na podlagi prošnje zadevne NCB odobri izvzetje iz zahtev glede obveznih rezerv v členu 3, če velja kar koli od naslednjega:

| (a) | za institucijo velja reorganizacijski ukrep v skladu z Direktivo 2001/24/ES; |
| --- | --- |

(a)

za institucijo velja reorganizacijski ukrep v skladu z Direktivo 2001/24/ES;

| (b) | za institucijo velja nalog za zamrznitev sredstev, ki ga je izdala Unija ali država članica, ali zanjo veljajo ukrepi, ki jih je naložila Unija v skladu s členom 75 Pogodbe, kar omejuje zmožnost institucije, da uporabi svoja sredstva; |
| --- | --- |

(b)

za institucijo velja nalog za zamrznitev sredstev, ki ga je izdala Unija ali država članica, ali zanjo veljajo ukrepi, ki jih je naložila Unija v skladu s členom 75 Pogodbe, kar omejuje zmožnost institucije, da uporabi svoja sredstva;

| (c) | je bil dostop te institucije do operacij odprtega trga ali odprtih ponudb Eurosistema začasno ali trajno onemogočen s strani ECB ali NCB (Eurosistem) v skladu Smernico (EU) 2015/510 Evropske centralne banke (ECB/2014/60) (11); |
| --- | --- |

(c)

je bil dostop te institucije do operacij odprtega trga ali odprtih ponudb Eurosistema začasno ali trajno onemogočen s strani ECB ali NCB (Eurosistem) v skladu Smernico (EU) 2015/510 Evropske centralne banke (ECB/2014/60) (11);

| (d) | ni primerno, da se od te institucije zahtevajo obvezne rezerve. |
| --- | --- |

(d)

ni primerno, da se od te institucije zahtevajo obvezne rezerve.

Za namene točke (c) prvega pododstavka velja, da kadar Svet ECB v skladu s členom 158 Smernice (EU) 2015/510 (ECB/2014/60) znova vzpostavi dostop institucije do operacij odprtega trga ali odprtih ponudb Eurosistema, se od začetka naslednjega obdobja izpolnjevanja izvzetje ne uporablja več.

3.   Za namene odobritve izvzetij v skladu z odstavkom 2(d) zadevne NCB in ECB upoštevajo vse naslednje:

| (a) | ali ima ta institucija dovoljenje samo za opravljanje funkcij posebnega namena; |
| --- | --- |

(a)

ali ima ta institucija dovoljenje samo za opravljanje funkcij posebnega namena;

| (b) | ali je tej instituciji prepovedano izvajati aktivne bančne funkcije v konkurenci z drugimi kreditnimi institucijami; |
| --- | --- |

(b)

ali je tej instituciji prepovedano izvajati aktivne bančne funkcije v konkurenci z drugimi kreditnimi institucijami;

| (c) | ali je institucija pravno obvezana uporabljati vse svoje vloge za namene, povezane z regionalno in/ali mednarodno razvojno pomočjo. |
| --- | --- |

(c)

ali je institucija pravno obvezana uporabljati vse svoje vloge za namene, povezane z regionalno in/ali mednarodno razvojno pomočjo.

Za namene točke (a) ima institucija dovoljenje samo za opravljanje funkcij posebnega namena, kadar izvaja posebne naloge javne uprave ali ji je z zakonom ali statutom prepovedano opravljati dejavnost kreditnih institucij.

4.   Izvzetja iz tega člena se uporabljajo od začetka obdobja izpolnjevanja, v katerem nastopi zadevni dogodek.

Člen 5

Osnova za obvezne rezerve

1.   Institucije izračunajo svojo osnovo za obvezne rezerve z uporabo statističnih informacij o naslednjih obveznostih, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2):

| (a) | vloge; |
| --- | --- |

(a)

vloge;

| (b) | izdani dolžniški vrednostni papirji. |
| --- | --- |

(b)

izdani dolžniški vrednostni papirji.

Kadar ima institucija obveznosti do podružnice istega subjekta, ki se nahaja zunaj euroobmočja, ali do glavne uprave ali registriranega sedeža istega subjekta, ki se nahaja zunaj euroobmočja, se te obveznosti izključijo iz osnove za obvezne rezerve.

2.   Iz osnove za obvezne rezerve, ki se izračuna v skladu z odstavkom 1, se izključijo naslednje obveznosti:

| (a) | obveznosti do druge institucije, kadar:






  (i) | za to institucijo veljajo zahteve glede obveznih rezerv v skladu s to uredbo in |
| --- | --- | --- |

(a)

obveznosti do druge institucije, kadar:

(i)

za to institucijo veljajo zahteve glede obveznih rezerv v skladu s to uredbo in

| (ii) | ta institucija ni izvzeta ali ji ni bilo odobreno izvzetje iz zahtev glede obveznih rezerv v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(ii)

ta institucija ni izvzeta ali ji ni bilo odobreno izvzetje iz zahtev glede obveznih rezerv v skladu s členom 4;

| (b) | obveznosti do ECB ali NCB države članice euroobmočja. |
| --- | --- |

(b)

obveznosti do ECB ali NCB države članice euroobmočja.

3.   Kadar se iz osnove za obvezne rezerve izključijo obveznosti v skladu z odstavkom 2, institucija:

| (a) | brez odlašanja obvesti zadevno NCB o izključenem znesku; |
| --- | --- |

(a)

brez odlašanja obvesti zadevno NCB o izključenem znesku;

| (b) | predloži dokaz o teh obveznostih; |
| --- | --- |

(b)

predloži dokaz o teh obveznostih;

| (c) | po tem, ko zadevni NCB predloži dokaz o znesku teh obveznosti v skladu s točko (b), ta znesek odšteje od osnove za obvezne rezerve. |
| --- | --- |

(c)

po tem, ko zadevni NCB predloži dokaz o znesku teh obveznosti v skladu s točko (b), ta znesek odšteje od osnove za obvezne rezerve.

Za namene točke (b) velja, da kadar institucija zadevni NCB ni sposobna predložiti dokaza o znesku obveznosti v kategoriji „izdani dolžniški vrednostni papirji“, ta institucija za stanje dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih je izdala in ki imajo prvotno zapadlost do vključno dveh let, uporabi standardni odbitek, objavljen na spletni strani ECB.

4.   ECB pri določanju standardnega odbitka, ki se uporabi za obveznosti v kategoriji dolžniških vrednostnih papirjev z zapadlostjo do dveh let iz odstavka 3, upošteva makro razmerje za celotno euroobmočje med stanjem relevantnih instrumentov, ki so jih izdale kreditne institucije in katerih imetniki so druge kreditne institucije, ECB in zadevne NCB, ter celotnim stanjem teh instrumentov, ki so jih izdale kreditne institucije.

5.   Institucije izračunajo svojo osnovo za obvezne rezerve za določeno obdobje izpolnjevanja na podlagi podatkov za mesec, ki je dva meseca pred mesecem, v katerem se začne to obdobje izpolnjevanja.

6.   Institucije na repu, kakor so opredeljene v členu 2 Uredbe (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), izračunajo svojo osnovo za obvezne rezerve za dve zaporedni obdobji izpolnjevanja, začenši z obdobjem izpolnjevanja, ki se začne v tretjem mesecu po koncu četrtletja, na osnovi podatkov ob koncu četrtletja, sporočenih v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). Te institucije zadevno ECB obvestijo o svojih obveznih rezervah v skladu s členom 7.

Člen 6

Izračun obveznih rezerv

1.   Obvezne rezerve, ki jih imajo institucije v skladu s členom 3, se izračunajo z uporabo naslednjih stopenj obveznih rezerv za vsako od obveznosti osnove za obvezne rezerve iz člena 5:

| (a) | stopnja obveznih rezerv 0 % se uporabi za naslednje kategorije iz dela 2 Priloge II k Uredbi (EU) 2021/379 (ECB/2021/2):






  (i) | vloge, ki izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev:






  — | so vezane vloge z zapadlostjo nad dvema letoma, |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

stopnja obveznih rezerv 0 % se uporabi za naslednje kategorije iz dela 2 Priloge II k Uredbi (EU) 2021/379 (ECB/2021/2):

(i)

vloge, ki izpolnjujejo enega od naslednjih pogojev:

—

so vezane vloge z zapadlostjo nad dvema letoma,

| — | so vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad dvema letoma, |
| --- | --- |

—

so vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad dvema letoma,

| — | so pogodbe o začasni prodaji (repo posli); |
| --- | --- |

—

so pogodbe o začasni prodaji (repo posli);

| (ii) | izdani dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma; |
| --- | --- |

(ii)

izdani dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma;

| (b) | stopnja obveznih rezerv 1 % se uporabi za vse druge obveznosti, ki so vključene v osnovo za obvezne rezerve. |
| --- | --- |

(b)

stopnja obveznih rezerv 1 % se uporabi za vse druge obveznosti, ki so vključene v osnovo za obvezne rezerve.

2.   NCB ali institucija od izračuna obveznih rezerv vsake institucije odšteje pavšalno olajšavo v višini 100 000 EUR, ob upoštevanju zahtev iz členov 10 do 12.

3.   NCB uporabijo obvezne rezerve, izračunane v skladu s členom 6, za:

| (a) | obrestovanje imetij obveznih rezerv; |
| --- | --- |

(a)

obrestovanje imetij obveznih rezerv;

| (b) | ugotavljanje, ali je člen 3(1)(a) izpolnjen. |
| --- | --- |

(b)

ugotavljanje, ali je člen 3(1)(a) izpolnjen.

Člen 7

Obveščanje o obveznih rezervah

1.   NCB vzpostavijo postopek za obveščanje o obveznih rezervah posameznih institucij. Ta postopek vključuje vprašanje, ali obvezne rezerve v skladu s členom 6 izračunava zadevna NCB ali institucija.

2.   Kadar obvezne rezerve institucije v skladu z odstavkom 1 izračuna zadevna NCB, se uporabi vse naslednje:

| (a) | zadevna NCB obvesti to institucijo o njenih obveznih rezervah najpozneje tri delovne dni NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja; |
| --- | --- |

(a)

zadevna NCB obvesti to institucijo o njenih obveznih rezervah najpozneje tri delovne dni NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja;

| (b) | ta institucija potrdi svoje obvezne rezerve najpozneje na delovni dan NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja; |
| --- | --- |

(b)

ta institucija potrdi svoje obvezne rezerve najpozneje na delovni dan NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja;

| (c) | kadar institucija ne odgovori na obvestilo iz točke (a) do konca delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja, se šteje, da je bila potrditev iz točke (b) podana in za to institucijo za to obdobje izpolnjevanja veljajo obvezne rezerve, o katerih je bila obveščena. |
| --- | --- |

(c)

kadar institucija ne odgovori na obvestilo iz točke (a) do konca delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja, se šteje, da je bila potrditev iz točke (b) podana in za to institucijo za to obdobje izpolnjevanja veljajo obvezne rezerve, o katerih je bila obveščena.

3.   Kadar svoje obvezne rezerve v skladu z odstavkom 1 izračuna institucija, se uporabi vse naslednje:

| (a) | ta institucija obvesti zadevno NCB o svojih obveznih rezervah najpozneje tri delovne dni NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja; |
| --- | --- |

(a)

ta institucija obvesti zadevno NCB o svojih obveznih rezervah najpozneje tri delovne dni NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja;

| (b) | zadevna NCB potrdi obvezne rezerve te institucije najpozneje na delovni dan NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja; |
| --- | --- |

(b)

zadevna NCB potrdi obvezne rezerve te institucije najpozneje na delovni dan NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja;

| (c) | če zadevna NCB ne odgovori na obvestilo iz točke (a) do konca delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja, se šteje, da je bila potrditev iz točke (b) podana in za to institucijo za to obdobje izpolnjevanja veljajo sporočene obvezne rezerve. |
| --- | --- |

(c)

če zadevna NCB ne odgovori na obvestilo iz točke (a) do konca delovnega dne NCB pred začetkom obdobja izpolnjevanja, se šteje, da je bila potrditev iz točke (b) podana in za to institucijo za to obdobje izpolnjevanja veljajo sporočene obvezne rezerve.

4.   Zadevna NCB lahko za namene odstavkov 2 in 3 določi zgodnejši datum za obveščanje o obveznih rezervah.

5.   NCB lahko določijo pogoje in roke, v katerih lahko institucije predložijo popravke osnove za obvezne rezerve in obveznih rezerv, ki so jih sporočile v skladu s tem členom. Po potrditvi obveznih rezerv iz odstavkov 2 in 3 popravki niso več dovoljeni.

6.   Zadevne NCB dajo na voljo koledarje, v katerih se navedejo roki za obveščanje in potrditev podatkov v zvezi z izračunom obveznih rezerv za izvedbo postopkov, navedenih v tem členu.

7.   Kadar institucija ne sporoči statističnih informacij, določenih v Uredbi (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), NCB ocenijo obvezne rezerve te institucije za zadevno obdobje izpolnjevanja na podlagi preteklih informacij, ki jih je poročala institucija, in drugih relevantnih informacij ter institucijo obvestijo o njenih obveznih rezervah vsaj tri delovne dni NCB pred začetkom tega obdobja izpolnjevanja.

Člen 8

Obdobje izpolnjevanja

1.   Obdobje izpolnjevanja se začne na dan poravnave operacije glavnega refinanciranja po seji Sveta ECB, na kateri je predvidena presoja usmeritve denarne politike, konča pa se na dan pred začetkom naslednjega obdobja izpolnjevanja, razen če Svet ECB določi drugače.

2.   Izvršilni odbor ECB objavi koledar obdobij izpolnjevanja na spletni strani ECB. Ta koledar na svojih spletnih straneh objavijo tudi NCB. Ta koledar ECB in NCB objavijo vsaj tri mesece pred začetkom vsakega koledarskega leta.

3.   Svet ECB lahko spremeni koledar iz odstavka 2. Ta spremenjeni koledar se objavi na spletnih straneh ECB in NCB pred obdobjem izpolnjevanja, na katero se nanaša sprememba.

Člen 9

Obrestovanje

1.   Zadevna NCB obrestuje imetja obveznih rezerv na računih rezerv po povprečni obrestni meri (ponderirani glede na število koledarskih dni) za operacije glavnega refinanciranja Eurosistema v obdobju izpolnjevanja po naslednji formuli (pri čemer se rezultat zaokroži na najbližji cent):

Image 1

Image 2

pri čemer je:

| Rt | = | obresti na imetja obveznih rezerv za obdobje izpolnjevanja t; |
| --- | --- | --- |
| Ht | = | povprečna dnevna imetja obveznih rezerv v obdobju izpolnjevanja t; |
| nt | = | število koledarskih dni v obdobju izpolnjevanja t; |
| rt | = | obrestna mera na imetja obveznih rezerv za obdobje izpolnjevanja t; uporabi se standardno zaokroževanje obrestne mere na dve decimalni mesti; |
| i | = | i-ti koledarski dan obdobja izpolnjevanja t; |
| MRi | = | mejna obrestna mera za zadnjo opravljeno operacijo glavnega refinanciranja, poravnano na koledarski dan i ali pred koledarskim dnevom i. |

Rt

=

obresti na imetja obveznih rezerv za obdobje izpolnjevanja t;

Ht

=

povprečna dnevna imetja obveznih rezerv v obdobju izpolnjevanja t;

nt

=

število koledarskih dni v obdobju izpolnjevanja t;

rt

=

obrestna mera na imetja obveznih rezerv za obdobje izpolnjevanja t; uporabi se standardno zaokroževanje obrestne mere na dve decimalni mesti;

i

=

i-ti koledarski dan obdobja izpolnjevanja t;

MRi

=

mejna obrestna mera za zadnjo opravljeno operacijo glavnega refinanciranja, poravnano na koledarski dan i ali pred koledarskim dnevom i.

2.   Zadevna NCB plača obresti na imetja obveznih rezerv na drugi delovni dan v sistemu TARGET2 po koncu obdobja izpolnjevanja, za katero so bile obresti obračunane.

Člen 10

Posredno imetje obveznih rezerv prek posrednice

1.   Institucija lahko pri zadevni NCB poda vlogo za dovoljenje za imetje obveznih rezerv posredno prek posredniške institucije, kadar za to posredniško institucijo velja:

| (a) | da je rezidentka iste države članice; |
| --- | --- |

(a)

da je rezidentka iste države članice;

| (b) | da zanjo veljajo zahteve glede obveznih rezerv; |
| --- | --- |

(b)

da zanjo veljajo zahteve glede obveznih rezerv;

| (c) | da običajno izvaja nekatere upravne naloge (npr. dejavnosti zakladnice) za to institucijo, poleg tega, da ima zanjo obvezne rezerve. |
| --- | --- |

(c)

da običajno izvaja nekatere upravne naloge (npr. dejavnosti zakladnice) za to institucijo, poleg tega, da ima zanjo obvezne rezerve.

2.   Za namene odstavka 1 institucija, kadar poda vlogo za dovoljenje za imetje obveznih rezerv posredno prek posredniške institucije, za ta namen sklene pogodbo s to posredniško institucijo. Ta pogodba določa vsaj naslednje:

| (a) | ali želi vlagateljica dostop to odprtih ponudb in operacij odprtega trga Eurosistema; |
| --- | --- |

(a)

ali želi vlagateljica dostop to odprtih ponudb in operacij odprtega trga Eurosistema;

| (b) | odpovedni rok vsaj 12 mesecev brez poseganja v določila člena 10(7)(b). |
| --- | --- |

(b)

odpovedni rok vsaj 12 mesecev brez poseganja v določila člena 10(7)(b).

Kadar institucija odpove pogodbo v skladu s točko (b), o tem brez odlašanja obvesti zadevno NCB.

3.   Kadar nadrejena institucija skupine v svojih statističnih poročilih konsolidira poslovanje podrejenih družb, ki so rezidenti iste države članice, v skladu s členom 6(1) Uredbe (EU) 2021/379 (ECB/2021/2), lahko ta nadrejena institucija poda vlogo pri zadevni NCB za dovoljenje za imetje obveznih rezerv skupine kot posrednica.

4.   Kadar nadrejena institucija poda vlogo za dovoljenje za imetje obveznih rezerv skupine kot posrednica v skladu z odstavkom 3, ta nadrejena institucija sklene pogodbo z vsako institucijo v tej skupini, da zanjo nastopa kot posrednica. Te pogodbe določajo vsaj naslednje:

| (a) | ali bodo nadrejena institucija ali podrejene družbe dostopale do odprtih ponudb in operacij odprtega trga Eurosistema; |
| --- | --- |

(a)

ali bodo nadrejena institucija ali podrejene družbe dostopale do odprtih ponudb in operacij odprtega trga Eurosistema;

| (b) | odpovedni rok vsaj 12 mesecev. |
| --- | --- |

(b)

odpovedni rok vsaj 12 mesecev.

5.   Zadevna NCB lahko izda dovoljenje instituciji vlagateljici za imetje obveznih rezerv prek posrednice ter to institucijo in posredniško institucijo o tem obvesti brez odlašanja. To dovoljenje začne učinkovati na začetku prvega obdobja izpolnjevanja po datumu, ko se dovoljenje izda, in velja za čas trajanja pogodbe iz odstavka 2 ali 4, ali dokler se dovoljenje ne odvzame v skladu z odstavkoma 7 in 8.

Šteje se, da je dovoljenje za imetje obveznih rezerv prek posrednice, ki je bilo instituciji izdano na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9), izdano v skladu s tem odstavkom za namene te uredbe.

6.   Kadar ima posredniška institucija obvezne rezerve za drugo institucijo v skladu s tem členom, ima te rezerve na svojih računih rezerv poleg lastnih rezerv, ki jih ima v skladu s to uredbo.

7.   ECB ali zadevna NCB lahko kadar koli odvzame dovoljenje, izdano v skladu z odstavkom 5, kadar velja kar koli od naslednjega:

| (a) | katera koli stranka pogodbe iz odstavka 2 ali 4 ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

katera koli stranka pogodbe iz odstavka 2 ali 4 ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe;

| (b) | katera koli stranka pogodbe iz odstavka 2 ali 4 zahteva tak odvzem dovoljenja v skladu s tem členom; |
| --- | --- |

(b)

katera koli stranka pogodbe iz odstavka 2 ali 4 zahteva tak odvzem dovoljenja v skladu s tem členom;

| (c) | pogoji za posredno imetje obveznih rezerv, določeni v odstavku 1, niso več izpolnjeni; |
| --- | --- |

(c)

pogoji za posredno imetje obveznih rezerv, določeni v odstavku 1, niso več izpolnjeni;

| (d) | obstajajo razlogi varnega in skrbnega poslovanja v zvezi s posredniško institucijo. |
| --- | --- |

(d)

obstajajo razlogi varnega in skrbnega poslovanja v zvezi s posredniško institucijo.

8.   Zadevna NCB ali ECB pri odločanju, ali naj odvzame dovoljenje v skladu z odstavkom 7, upošteva:

| (a) | ali sta se stranki soglasno dogovorili za prekinitev pogodbe; |
| --- | --- |

(a)

ali sta se stranki soglasno dogovorili za prekinitev pogodbe;

| (b) | ali je institucija, ki ima obvezne rezerve posredno prek posrednice, sposobna izpolniti svoje zahteve glede obveznih rezerv. |
| --- | --- |

(b)

ali je institucija, ki ima obvezne rezerve posredno prek posrednice, sposobna izpolniti svoje zahteve glede obveznih rezerv.

9.   Kadar zadevna NCB ali ECB odvzame dovoljenje v skladu z odstavkom 7, se uporabi naslednje:

| (a) | odvzem dovoljenja začne učinkovati na koncu obdobja izpolnjevanja, razen kadar se dovoljenje odvzame v skladu z odstavkom 7(d); |
| --- | --- |

(a)

odvzem dovoljenja začne učinkovati na koncu obdobja izpolnjevanja, razen kadar se dovoljenje odvzame v skladu z odstavkom 7(d);

| (b) | kadar se dovoljenje odvzame v skladu z odstavkom 7(d), odvzem učinkuje takoj in se minimalno obdobje za obveščanje, določeno v točki (c) tega odstavka, ne uporabi; |
| --- | --- |

(b)

kadar se dovoljenje odvzame v skladu z odstavkom 7(d), odvzem učinkuje takoj in se minimalno obdobje za obveščanje, določeno v točki (c) tega odstavka, ne uporabi;

| (c) | zadevna NCB ali ECB obvesti obe stranki pogodbe iz odstavka 2 ali 4 o odvzemu vsaj pet delovnih dni pred koncem zadnjega obdobja izpolnjevanja, za katero velja dovoljenje. |
| --- | --- |

(c)

zadevna NCB ali ECB obvesti obe stranki pogodbe iz odstavka 2 ali 4 o odvzemu vsaj pet delovnih dni pred koncem zadnjega obdobja izpolnjevanja, za katero velja dovoljenje.

10.   Kadar ECB naloži sankcije v skladu z Uredbo (ES) št. 2532/98, lahko te sankcije naloži posredniški instituciji in instituciji, za katero ima ta rezerve.

Člen 11

Agregirano poročanje o osnovi za obvezne rezerve

1.   Kadar institucija pri zadevni NCB poda vlogo za dovoljenje za imetje vseh obveznih rezerv posredno prek nadrejene institucije v skladu s členom 10(3), lahko ta nadrejena institucija pri zadevni NCB poda vlogo za dovoljenje, da poroča o svoji osnovi za obvezne rezerve in osnovi za obvezne rezerve institucij v tej skupini agregirano in v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2). NCB lahko nadrejenim institucijam izda dovoljenje, da poročajo o osnovi za obvezne rezerve agregirano in v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

2.   Kadar nadrejena institucija pri zadevni NCB poda vlogo za dovoljenje za agregirano poročanje o osnovi za obvezne rezerve v skladu z odstavkom 1, zadevna NCB zagotovi, da pogodba iz člena 10(4) vključuje potrditev potencialne izgube odbitka pavšalne olajšave iz člena 8(2) na individualni ravni.

3.   Kadar zadevna NCB izda dovoljenje nadrejeni instituciji, da poroča o osnovi za obvezne rezerve agregirano v skladu z odstavkom 1, zadevno institucijo o tem obvesti brez odlašanja. To dovoljenje začne učinkovati na začetku prvega obdobja izpolnjevanja po datumu, ko je izdano dovoljenje, in velja za čas trajanja pogodbe iz odstavka 2, ali dokler se to dovoljenje ne odvzame.

4.   Kadar zadevna NCB izda dovoljenje nadrejeni instituciji, da poroča o osnovi za obvezne rezerve agregirano v skladu z odstavkom 1, se ena pavšalna olajšava iz člena 6(2) samodejno odšteje od obveznih rezerv, ki jih ima posredniška institucija.

5.   Šteje se, da je dovoljenje za poročanje o osnovi za obvezne rezerve agregirano, ki ga je ECB instituciji izdala na podlagi člena 11 Uredbe (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9), veljavno in se uporablja za namene te uredbe, dokler se to dovoljenje ne odvzame.

Člen 12

Združitve in delitve

1.   Kadar začne v času obdobja izpolnjevanja učinkovati združitev, se uporabi vse naslednje:

| (a) | prevzemna institucija izpolni zahteve te uredbe za prevzeto institucijo; |
| --- | --- |

(a)

prevzemna institucija izpolni zahteve te uredbe za prevzeto institucijo;

| (b) | obvezne rezerve prevzemne institucije se zmanjšajo za vsako pavšalno olajšavo, ki pride v poštev v skladu s členom 6(2); |
| --- | --- |

(b)

obvezne rezerve prevzemne institucije se zmanjšajo za vsako pavšalno olajšavo, ki pride v poštev v skladu s členom 6(2);

| (c) | NCB ugotovijo, ali institucije izpolnjujejo zahteve iz člena 3(1) s tem, da upoštevajo imetja ob koncu dneva na računih rezerv prevzemne institucije in prevzetih institucij. |
| --- | --- |

(c)

NCB ugotovijo, ali institucije izpolnjujejo zahteve iz člena 3(1) s tem, da upoštevajo imetja ob koncu dneva na računih rezerv prevzemne institucije in prevzetih institucij.

2.   Naslednje se uporabi za čas obdobja izpolnjevanja, ki neposredno sledi obdobju izpolnjevanja iz odstavka 1:

| (a) | obvezne rezerve prevzemne institucije se zmanjšajo v skladu s členom 6(2) samo za en pavšalni znesek in |
| --- | --- |

(a)

obvezne rezerve prevzemne institucije se zmanjšajo v skladu s členom 6(2) samo za en pavšalni znesek in

| (b) | obvezne rezerve prevzemne institucije se izračunajo za namene člena 6 z uporabo osnove za obvezne rezerve, v kateri so agregirane osnove za obvezne rezerve prevzetih institucij in prevzemne institucije. |
| --- | --- |

(b)

obvezne rezerve prevzemne institucije se izračunajo za namene člena 6 z uporabo osnove za obvezne rezerve, v kateri so agregirane osnove za obvezne rezerve prevzetih institucij in prevzemne institucije.

Za namene točke (b) se v izračunu uporabijo osnove za obvezne rezerve vsake institucije za zadevno obdobje izpolnjevanja, kot če do združitve ne bi prišlo, in v skladu s pravili v delu 2 Priloge III k Uredbi (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

Prvi pododstavek se uporabi tudi za poznejša obdobja izpolnjevanja, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 4 dela 2 Priloge III k Uredbi (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

3.   Kadar začne v času obdobja izpolnjevanja učinkovati delitev, se uporabi vse naslednje:

| (a) | prevzemne institucije, ki so kreditne institucije, izpolnijo zahteve te uredbe za prenosno institucijo; |
| --- | --- |

(a)

prevzemne institucije, ki so kreditne institucije, izpolnijo zahteve te uredbe za prenosno institucijo;

| (b) | vsaka od prevzemnih kreditnih institucij izpolni zahteve te uredbe za tisti del osnove za obvezne rezerve prenosne institucije, ki ji je dodeljen; |
| --- | --- |

(b)

vsaka od prevzemnih kreditnih institucij izpolni zahteve te uredbe za tisti del osnove za obvezne rezerve prenosne institucije, ki ji je dodeljen;

| (c) | rezerve, ki jih ima prenosna institucija, se sorazmerno dodelijo prevzemnim institucijam; |
| --- | --- |

(c)

rezerve, ki jih ima prenosna institucija, se sorazmerno dodelijo prevzemnim institucijam;

| (d) | pavšalna olajšava iz člena 6(2) se odšteje od obveznih rezerv vsake prevzemne institucije. |
| --- | --- |

(d)

pavšalna olajšava iz člena 6(2) se odšteje od obveznih rezerv vsake prevzemne institucije.

4.   Naslednje se uporabi za čas obdobja izpolnjevanja, ki neposredno sledi obdobju izpolnjevanja, v katerem začne učinkovati delitev, in dokler prevzemne institucije poročajo o svojih osnovah za obvezne rezerve v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2):

| (a) | vsaka prevzemna institucija izpolni zahteve te uredbe za tisti del osnove za obvezne rezerve prenosne institucije, ki ji je dodeljen, če tak del obstaja, in |
| --- | --- |

(a)

vsaka prevzemna institucija izpolni zahteve te uredbe za tisti del osnove za obvezne rezerve prenosne institucije, ki ji je dodeljen, če tak del obstaja, in

| (b) | pavšalna olajšava iz člena 6(2) se odšteje od obveznih rezerv vsake prevzemne institucije. |
| --- | --- |

(b)

pavšalna olajšava iz člena 6(2) se odšteje od obveznih rezerv vsake prevzemne institucije.

Člen 13

Prenos pooblastil v primeru sprejetja eura

1.   Kadar država članica sprejme euro v skladu s Pogodbo, Svet ECB s to uredbo na Izvršilni odbor prenaša pooblastilo, da ob upoštevanju stališč Odbora ESCB za operacije na trgu odloči o naslednjih zadevah:

| (a) | čas prehodnega obdobja izpolnjevanja za uporabo zahtev glede obveznih rezerv v skladu s členom 3 za institucije v tej državi članici z začetkom na tisti datum, ko ta država članica sprejme euro; |
| --- | --- |

(a)

čas prehodnega obdobja izpolnjevanja za uporabo zahtev glede obveznih rezerv v skladu s členom 3 za institucije v tej državi članici z začetkom na tisti datum, ko ta država članica sprejme euro;

| (b) | način izračuna osnove za obvezne rezerve iz člena 5 v času prehodnega obdobja izpolnjevanja iz točke (a); |
| --- | --- |

(b)

način izračuna osnove za obvezne rezerve iz člena 5 v času prehodnega obdobja izpolnjevanja iz točke (a);

| (c) | rok, do katerega morajo institucije s sedežem v tej državi članici ali zadevna NCB izvesti izračun in preverjanje obveznih rezerv za prehodno obdobje izpolnjevanja. |
| --- | --- |

(c)

rok, do katerega morajo institucije s sedežem v tej državi članici ali zadevna NCB izvesti izračun in preverjanje obveznih rezerv za prehodno obdobje izpolnjevanja.

Izvršilni odbor ECB sprejme in objavi odločitev v skladu s prvim pododstavkom vsaj dva meseca pred datumom sprejetja eura v zadevni državi članici in o njej obvesti Svet ECB.

2.   Svet ECB s to uredbo na Izvršilni odbor prenaša tudi pooblastilo, da dovoli, da se od osnove za obvezne rezerve odbijejo obveznosti, ki jih institucije s sedežem v drugih državah članicah euroobmočja dolgujejo institucijam s sedežem v državi članici, ki sprejema euro, za zadevna obdobja izpolnjevanja v času prehodnega obdobja izpolnjevanja iz odstavka 1(a) in neposredno po njem.

Ta prvi pododstavek se uporabi, kadar institucije v državi članici, ki sprejema euro, v času izračuna obveznih rezerv niso navedene na seznamu institucij iz člena 3(3)(a). V tem primeru lahko odločitve, ki jih sprejme Izvršilni odbor in s katerimi se dovoli odbitek v skladu s tem odstavkom, podrobneje opredeli način, kako se izračuna odbitek takih obveznosti.

.

Člen 14

Preverjanje

1.   Zadevne NCB lahko uresničujejo pravico, da preverijo točnost in kakovost informacij o osnovi za obvezne rezerve, ki jih zagotovijo institucije, v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. 2531/98.

2.   Kadar institucija sporoči svoj izračun obveznih rezerv v skladu s členom 7(3), zadevna NCB preveri točnost tega izračuna in spremlja skladnost s statističnimi informacijami, ki se poročajo v skladu z Uredbo (EU) 2021/379 (ECB/2021/2).

Člen 15

Razveljavitev

1.   Uredba (ES) št. 1745/2003 (ECB/2003/9) se razveljavi z učinkom od 26. junija 2021.

2.   Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 16

Končne določbe

Ta uredba začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 26. junija 2021. Ne glede na to se člen 3 uporablja od 28. julija 2021, prvega dne petega obdobja izpolnjevanja v letu 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Frankfurtu na Majni, 22. januarja 2021

Za Svet ECB

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 1.

1

(2)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 4.

2

(3)  Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10).

3

(4)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/379 z dne 22. januarja 2021 o postavkah bilance stanja kreditnih institucij in sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2021/2) (glej stran 16 tega Uradnega lista).

4

(5)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja ter o spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 575/2013, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 806/2014 (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

6

(7)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

7

(8)  Smernica ECB/2012/27 Evropske centralne banke z dne 5. decembra 2012 o transevropskem sistemu bruto poravnave v realnem času (TARGET2) (UL L 30, 30.1.2013, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (UL L 318, 27.11.1998, str. 8).

9

(10)  Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (UL L 125, 5.5.2001, str. 15).

10

(11)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2015/510 z dne 19. decembra 2014 o izvajanju okvira denarne politike Eurosistema (ECB/2014/60) (UL L 91, 2.4.2015, str. 3).

11

---

PRILOGA I

Razveljavljena uredba s seznamom naknadnih sprememb

Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10).

Uredba (ES) št. 1052/2008 Evropske centralne banke (ECB/2008/10) (UL L 282, 25.10.2008, str. 14).

Uredba (EU) št. 1358/2011 Evropske centralne banke (ECB/2011/26) (UL L 338, 21.12.2011, str. 51).

Uredba Evropske centralne banke (EU) št. 1376/2014 (ECB/2014/52) (UL L 366, 20.12.2014, str. 79).

Uredba Evropske centralne banke (EU) 2016/1705 (ECB/2016/26) (UL L 257, 23.9.2016, str. 10).

---

PRILOGA II

Korelacijska tabela

| Uredba (ES) št. 1745/2003 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 2 |
| Člen 2(1) | Člen 1 |
| Člen 2(2), prvi pododstavek | Člen 4(1) |
| Člen 2(2), drugi pododstavek | Člen 4(2), 4(3) |
| Člen 2(3) | Člen 3(3) |
| — | Člen (3)(1)(d) in člen 3(4) |
| Člen 3(1) | Člen 5(1) |
| Člen 3(2) | Člen 5(2) |
| Člen 3(2a), prvi pododstavek | Člen 5(3) |
| Člen 3(2a), drugi pododstavek | Člen 5(4) |
| — | Člen 5(5) |
| Člen 3(3) | Člen 5(6) |
| Člen 3(4) | Člen 5(7) |
| Člen 4(1) | Člen 6(1)(a) |
| Člen 4(2) | Člen 6(1)(b) |
| Člen 5(1) | Člen 6(1), uvodni stavek, in člen 6(3) |
| Člen 5(2) | Člen 6(2) |
| Člen 5(3) | Člen 7(1) do (5) |
| Člen 5(4) | Člen 7(6) |
| Člen 5(5) | Člen 7(7) |
| Člen 6(1), prvi in drugi stavek | Člen 3(1)(b) |
| Člen 6(1), tretji stavek | Člen 3(1)(c) |
| Člen 6(2) | Člen 3(1)(a) |
| Člen 6(3) | Člen 3(2) |
| Člen 7 | Člen 8 |
| Člen 8 | Člen 9 |
| Člen 9 | Člen 14(1) |
| Člen 10(1) in (2) | Člen (10)(1) in (2), 10(5) |
| Člen 10(3) | Člen 10(6) in (10) |
| Člen 10(4) | Člen 10(7) ter člen 10(9)(a) in (c) |
| Člen 10(5) | Člen 10(9)(b) |
| — | Člen 10(4) do (5) in (8) |
| Člen 10(6) | Uvodna izjava 5, člen 14(2) |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Člen 12 | — |
| Člen 13 | Člen 12 |
| Člen 13a | Člen 13 |
| Člen 14 | Člen 15 |
| — | |
| Člen 15 | Člen 16 |
| — | Prilogi I in II |

Uredba (ES) št. 1745/2003

Ta uredba

Člen 1

Člen 2

Člen 2(1)

Člen 1

Člen 2(2), prvi pododstavek

Člen 4(1)

Člen 2(2), drugi pododstavek

Člen 4(2), 4(3)

Člen 2(3)

Člen 3(3)

—

Člen (3)(1)(d) in člen 3(4)

Člen 3(1)

Člen 5(1)

Člen 3(2)

Člen 5(2)

Člen 3(2a), prvi pododstavek

Člen 5(3)

Člen 3(2a), drugi pododstavek

Člen 5(4)

—

Člen 5(5)

Člen 3(3)

Člen 5(6)

Člen 3(4)

Člen 5(7)

Člen 4(1)

Člen 6(1)(a)

Člen 4(2)

Člen 6(1)(b)

Člen 5(1)

Člen 6(1), uvodni stavek, in člen 6(3)

Člen 5(2)

Člen 6(2)

Člen 5(3)

Člen 7(1) do (5)

Člen 5(4)

Člen 7(6)

Člen 5(5)

Člen 7(7)

Člen 6(1), prvi in drugi stavek

Člen 3(1)(b)

Člen 6(1), tretji stavek

Člen 3(1)(c)

Člen 6(2)

Člen 3(1)(a)

Člen 6(3)

Člen 3(2)

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9

Člen 9

Člen 14(1)

Člen 10(1) in (2)

Člen (10)(1) in (2), 10(5)

Člen 10(3)

Člen 10(6) in (10)

Člen 10(4)

Člen 10(7) ter člen 10(9)(a) in (c)

Člen 10(5)

Člen 10(9)(b)

—

Člen 10(4) do (5) in (8)

Člen 10(6)

Uvodna izjava 5, člen 14(2)

Člen 11

Člen 11

Člen 12

—

Člen 13

Člen 12

Člen 13a

Člen 13

Člen 14

Člen 15

—

Člen 15

Člen 16

—

Prilogi I in II

---

| 3.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/16

---

UREDBA EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2021/379

z dne 22. januarja 2021

o postavkah bilance stanja kreditnih institucij in sektorja denarnih finančnih institucij (prenovitev) (ECB/2021/2)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) ter zlasti členov 5(1) in 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2531/98 z dne 23. novembra 1998 o uporabi obveznih rezerv Evropske centralne banke (2) ter zlasti člena 6(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (3) je bila spremenjena in jo je treba še bistveno spremeniti, zlasti glede na nedavne spremembe Uredbe (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (4), Uredbe (EU) 2017/1131 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 (6). Zato jo je treba zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/33) (3) je bila spremenjena in jo je treba še bistveno spremeniti, zlasti glede na nedavne spremembe Uredbe (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) (4), Uredbe (EU) 2017/1131 Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Uredbe (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 (6). Zato jo je treba zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | O spremembah statističnih zahtev, določenih v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), je bilo v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 2533/98 opravljeno posvetovanje z Evropsko komisijo. |
| --- | --- |

(2)

O spremembah statističnih zahtev, določenih v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), je bilo v skladu s členom 5(2) Uredbe (ES) št. 2533/98 opravljeno posvetovanje z Evropsko komisijo.

| (3) | Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 od Evropske centralne banke (ECB) zahteva, da določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in ji daje pravico, da določene razrede poročevalskih enot polno ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje. Člen 6(4) določa, da lahko ECB sprejme uredbe, ki določajo pogoje, po katerih se lahko uveljavi pravica do verifikacije ali izvedbe obveznega zbiranja statističnih informacij. |
| --- | --- |

(3)

Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 od Evropske centralne banke (ECB) zahteva, da določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije, in ji daje pravico, da določene razrede poročevalskih enot polno ali delno oprosti zahtev za statistično poročanje. Člen 6(4) določa, da lahko ECB sprejme uredbe, ki določajo pogoje, po katerih se lahko uveljavi pravica do verifikacije ali izvedbe obveznega zbiranja statističnih informacij.

| (4) | Člen 4 Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da se države članice same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB), da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB. |
| --- | --- |

(4)

Člen 4 Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da se države članice same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z Evropskim sistemom centralnih bank (ESCB), da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB.

| (5) | ESCB za izpolnjevanje svojih nalog potrebuje statistične informacije o finančnih sredstvih in obveznostih z vidika stanj in transakcij za sektor denarnih finančnih institucij (MFI) in kreditne institucije, kakor je opredeljeno v pravu Unije. Da se ECB zagotovi celovita statistična slika denarnih gibanj v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja) in ki se štejejo za eno ekonomsko ozemlje, je treba pripraviti konsolidirano bilanco stanja sektorja MFI na podlagi celovite in homogene poročevalske populacije. Zadostno podrobne statistične informacije so potrebne tudi za zagotavljanje neprekinjene analitične koristnosti denarnih agregatov in protipostavk euroobmočja. |
| --- | --- |

(5)

ESCB za izpolnjevanje svojih nalog potrebuje statistične informacije o finančnih sredstvih in obveznostih z vidika stanj in transakcij za sektor denarnih finančnih institucij (MFI) in kreditne institucije, kakor je opredeljeno v pravu Unije. Da se ECB zagotovi celovita statistična slika denarnih gibanj v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja) in ki se štejejo za eno ekonomsko ozemlje, je treba pripraviti konsolidirano bilanco stanja sektorja MFI na podlagi celovite in homogene poročevalske populacije. Zadostno podrobne statistične informacije so potrebne tudi za zagotavljanje neprekinjene analitične koristnosti denarnih agregatov in protipostavk euroobmočja.

| (6) | Z Uredbo (EU) 2019/2033 je bila med drugim opredelitev „kreditnih institucij“ v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) spremenjena tako, da so se vključila sistemska investicijska podjetja. Zato je treba sklicevanje na „denarno finančno institucijo“ v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) prilagoditi ustrezni spremenjeni določbi Uredbe (EU) št. 575/2013, da se ohrani doslednost skupnih standardov, opredelitev in klasifikacij za statistično klasifikacijo institucij, ki sprejemajo vloge, ter homogenost sektorja MFI. Ne glede na to pa je treba zagotoviti tudi neprekinjeno razpoložljivost statističnih informacij o vseh kreditnih institucijah, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kakor je bila spremenjena, tudi za izračun osnov za obvezne rezerve za te kreditne institucije v skladu z Uredbo Evropske centralne banke (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (8). Kreditne institucije, ki niso MFI, so zato vključene v obseg prenovitve. |
| --- | --- |

(6)

Z Uredbo (EU) 2019/2033 je bila med drugim opredelitev „kreditnih institucij“ v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7) spremenjena tako, da so se vključila sistemska investicijska podjetja. Zato je treba sklicevanje na „denarno finančno institucijo“ v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) prilagoditi ustrezni spremenjeni določbi Uredbe (EU) št. 575/2013, da se ohrani doslednost skupnih standardov, opredelitev in klasifikacij za statistično klasifikacijo institucij, ki sprejemajo vloge, ter homogenost sektorja MFI. Ne glede na to pa je treba zagotoviti tudi neprekinjeno razpoložljivost statističnih informacij o vseh kreditnih institucijah, kakor so opredeljene v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, kakor je bila spremenjena, tudi za izračun osnov za obvezne rezerve za te kreditne institucije v skladu z Uredbo Evropske centralne banke (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) (8). Kreditne institucije, ki niso MFI, so zato vključene v obseg prenovitve.

| (7) | Da bi se zmanjšalo skupno breme poročanja, je zaželeno, da se statistične informacije o mesečni bilanci stanja kreditnih institucij uporabijo za redni izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij, za katere velja sistem obveznih rezerv ECB, v skladu z Uredbo (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Poleg tega bi bilo treba prilagoditi zahteve za poročanje glede osnove za obvezne rezerve, da bodo omogočale poročanje o vlogah pri kreditnih institucijah, za katere veljajo zahteve za obvezne rezerve, brez sklicevanja na posebno statistično klasifikacijo. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se zmanjšalo skupno breme poročanja, je zaželeno, da se statistične informacije o mesečni bilanci stanja kreditnih institucij uporabijo za redni izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij, za katere velja sistem obveznih rezerv ECB, v skladu z Uredbo (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Poleg tega bi bilo treba prilagoditi zahteve za poročanje glede osnove za obvezne rezerve, da bodo omogočale poročanje o vlogah pri kreditnih institucijah, za katere veljajo zahteve za obvezne rezerve, brez sklicevanja na posebno statistično klasifikacijo.

| (8) | Da bi se skupinam povezanih poročevalskih enot olajšalo izpolnjevanje statističnih zahtev, je primerno, da se MFI dovoli, da poročajo v imenu drugih poročevalskih enot, ki so prav tako MFI, ki so rezidenti iste države članice. Ne glede na to je potrebno, da statistične informacije, ki se poročajo za take skupine, kjer je primerno, zadostujejo za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu z Uredbo (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Zato je treba poročati statistične informacije, potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve za vsakega člana teh skupin, razen kadar se skupini dovoli, da o rezervah poroča za celo skupino agregirano, v skladu z Uredbo (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

(8)

Da bi se skupinam povezanih poročevalskih enot olajšalo izpolnjevanje statističnih zahtev, je primerno, da se MFI dovoli, da poročajo v imenu drugih poročevalskih enot, ki so prav tako MFI, ki so rezidenti iste države članice. Ne glede na to je potrebno, da statistične informacije, ki se poročajo za take skupine, kjer je primerno, zadostujejo za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu z Uredbo (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Zato je treba poročati statistične informacije, potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve za vsakega člana teh skupin, razen kadar se skupini dovoli, da o rezervah poroča za celo skupino agregirano, v skladu z Uredbo (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

| (9) | Za nacionalne centralne banke (NCB) je lahko primerno, da od dejanske poročevalske populacije zbirajo statistične informacije, ki so potrebne za izpolnitev statističnih zahtev ECB, v širšem okviru za statistično poročanje, ki ga NCB vzpostavijo znotraj lastnih odgovornosti v skladu s pravom Unije, nacionalnim pravom ali ustaljeno prakso in ki služi tudi drugim statističnim namenom, pod pogojem, da izpolnjevanje statističnih zahtev ECB ni ogroženo. To lahko tudi zmanjša breme poročanja. V teh primerih je zaradi večje preglednosti primerno poročevalskim enotam sporočiti, da se podatki zbirajo v druge statistične namene. V posameznih primerih se lahko ECB za izpolnitev svojih zahtev opre na statistične informacije, zbrane v te druge namene. |
| --- | --- |

(9)

Za nacionalne centralne banke (NCB) je lahko primerno, da od dejanske poročevalske populacije zbirajo statistične informacije, ki so potrebne za izpolnitev statističnih zahtev ECB, v širšem okviru za statistično poročanje, ki ga NCB vzpostavijo znotraj lastnih odgovornosti v skladu s pravom Unije, nacionalnim pravom ali ustaljeno prakso in ki služi tudi drugim statističnim namenom, pod pogojem, da izpolnjevanje statističnih zahtev ECB ni ogroženo. To lahko tudi zmanjša breme poročanja. V teh primerih je zaradi večje preglednosti primerno poročevalskim enotam sporočiti, da se podatki zbirajo v druge statistične namene. V posameznih primerih se lahko ECB za izpolnitev svojih zahtev opre na statistične informacije, zbrane v te druge namene.

| (10) | ECB mora spremljati transmisijo denarne politike ter zlasti vpliv sprememb obrestnih mer, ki se uporabljajo za operacije glavnega refinanciranja in ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, in nakupov v okviru programov nakupa vrednostnih papirjev na posojilne pogoje za gospodinjstva in nefinančne družbe. Da bi lahko ECB bolj učinkovito in pravočasno spremljala pogoje kreditiranja realnega gospodarstva in njegovo vlogo protipostavke denarnih agregatov, je treba mesečno zbrati več statističnih informacij o listinjenju in drugih prenosih s strani MFI, zlasti o posojilih gospodinjstvom, razčlenjenih po namenu, in posojil nefinančnim družbam, razčlenjenih po zapadlosti. |
| --- | --- |

(10)

ECB mora spremljati transmisijo denarne politike ter zlasti vpliv sprememb obrestnih mer, ki se uporabljajo za operacije glavnega refinanciranja in ciljno usmerjene operacije dolgoročnejšega refinanciranja, in nakupov v okviru programov nakupa vrednostnih papirjev na posojilne pogoje za gospodinjstva in nefinančne družbe. Da bi lahko ECB bolj učinkovito in pravočasno spremljala pogoje kreditiranja realnega gospodarstva in njegovo vlogo protipostavke denarnih agregatov, je treba mesečno zbrati več statističnih informacij o listinjenju in drugih prenosih s strani MFI, zlasti o posojilih gospodinjstvom, razčlenjenih po namenu, in posojil nefinančnim družbam, razčlenjenih po zapadlosti.

| (11) | ECB zahteva statistične informacije o navideznem združevanju denarnih sredstev, da se lahko pri analizi denarnih in kreditnih gibanj vpliv vlog in posojil v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev loči od vpliva drugih vlog in posojil. |
| --- | --- |

(11)

ECB zahteva statistične informacije o navideznem združevanju denarnih sredstev, da se lahko pri analizi denarnih in kreditnih gibanj vpliv vlog in posojil v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev loči od vpliva drugih vlog in posojil.

| (12) | Da bi olajšali analizo kreditnih gibanj, bi morali nekatere opredelitve pojmov in poročevalske prakse uskladiti s tistimi v drugih zahtevah za regulativno poročanje, ki jih je vzpostavila ECB. |
| --- | --- |

(12)

Da bi olajšali analizo kreditnih gibanj, bi morali nekatere opredelitve pojmov in poročevalske prakse uskladiti s tistimi v drugih zahtevah za regulativno poročanje, ki jih je vzpostavila ECB.

| (13) | Prav tako je treba opredelitev skladov denarnega trga za statistične namene uskladiti z nadzorniškimi pravili, da se poveča preglednost trga in olajša poročanje, kadar kolektivni naložbeni podjemi, ki imajo dovoljenje po Uredbi (EU) 2017/1131, izdajajo finančne instrumente, ki se štejejo kot bližnji substituti za vloge. |
| --- | --- |

(13)

Prav tako je treba opredelitev skladov denarnega trga za statistične namene uskladiti z nadzorniškimi pravili, da se poveča preglednost trga in olajša poročanje, kadar kolektivni naložbeni podjemi, ki imajo dovoljenje po Uredbi (EU) 2017/1131, izdajajo finančne instrumente, ki se štejejo kot bližnji substituti za vloge.

| (14) | Zaradi izboljšanja analize bilance stanja sektorja MFI za celotno euroobmočje je treba spodbujati harmonizacijo zahtev za poročanje za določene postavke z dopolnilnimi statističnimi informacijami, ki jih zagotavljajo NCB v skladu s Smernico ECB/2014/15 Evropske centralne banke (9). |
| --- | --- |

(14)

Zaradi izboljšanja analize bilance stanja sektorja MFI za celotno euroobmočje je treba spodbujati harmonizacijo zahtev za poročanje za določene postavke z dopolnilnimi statističnimi informacijami, ki jih zagotavljajo NCB v skladu s Smernico ECB/2014/15 Evropske centralne banke (9).

| (15) | Da bi lahko ECB učinkovito spremljala medbančne dejavnosti, je treba zbirati informacije o sredstvih in obveznostih, razčlenjene po nasprotnih strankah MFI, in izboljšati skladnost informacij o nasprotnih strankah, zbranih mesečno in četrtletno. |
| --- | --- |

(15)

Da bi lahko ECB učinkovito spremljala medbančne dejavnosti, je treba zbirati informacije o sredstvih in obveznostih, razčlenjene po nasprotnih strankah MFI, in izboljšati skladnost informacij o nasprotnih strankah, zbranih mesečno in četrtletno.

| (16) | Poleg tega je treba zaradi razjasnitve razmerja med MFI in drugimi deli finančnega sektorja, vključno s finančnimi posredniki, ki niso denarne finančne institucije, in podpore pri pripravi finančnih računov monetarne unije zbirati statistične informacije o vlogah in lastniških vrednostnih papirjih z razčlenitvijo nasprotnih strank po podsektorjih. |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega je treba zaradi razjasnitve razmerja med MFI in drugimi deli finančnega sektorja, vključno s finančnimi posredniki, ki niso denarne finančne institucije, in podpore pri pripravi finančnih računov monetarne unije zbirati statistične informacije o vlogah in lastniških vrednostnih papirjih z razčlenitvijo nasprotnih strank po podsektorjih.

| (17) | Informacije o imetjih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda država v vsaki državi članici, s strani MFI je treba zbrati pravočasno, da se lahko natančno spremlja izpostavljenost do teh vrednostnih papirjev. Informacije o državah članicah bi bilo treba dopolniti z informacijami o sredstvih in obveznostih s strani organov Unije, vključno z Enotnim odborom za reševanje in Evropskim instrumentom za finančno stabilnost. Posodobitve zahtev za poročanje so potrebne tudi zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije. |
| --- | --- |

(17)

Informacije o imetjih dolžniških vrednostnih papirjev, ki jih izda država v vsaki državi članici, s strani MFI je treba zbrati pravočasno, da se lahko natančno spremlja izpostavljenost do teh vrednostnih papirjev. Informacije o državah članicah bi bilo treba dopolniti z informacijami o sredstvih in obveznostih s strani organov Unije, vključno z Enotnim odborom za reševanje in Evropskim instrumentom za finančno stabilnost. Posodobitve zahtev za poročanje so potrebne tudi zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Unije.

| (18) | Prav tako je treba zbirati informacije v zvezi z skupnimi deleži v nepremičninah, da se spremlja obseg lastništva takih sredstev s strani MFI in bolje razumejo gibanja njihovih celotnih nefinančnih sredstev. |
| --- | --- |

(18)

Prav tako je treba zbirati informacije v zvezi z skupnimi deleži v nepremičninah, da se spremlja obseg lastništva takih sredstev s strani MFI in bolje razumejo gibanja njihovih celotnih nefinančnih sredstev.

| (19) | Najnovejše zahteve na mesečni in četrtletni ravni bi bilo treba uvesti v zvezi z referenčnimi obdobji znotraj koledarskega četrtletja, da se olajša njihovo izvajanje s strani poročevalskih enot. Zato se prvo poročanje o zahtevah na mesečni ravni nanaša na referenčno obdobje januarja 2022, prvo poročanje o zahtevah na četrtletni ravni pa na prvo četrtletje leta 2022. Za zagotovitev neprekinjene razpoložljivosti potrebnih podatkov bi bilo treba zahteve po četrtletnih podatkih ohraniti v zvezi z referenčnim obdobjem četrtega četrtletja leta 2021. Zato bi se morale zahteve za poročanje, določene s to uredbo, začeti uporabljati po poteku referenčnega obdobja za poročanje o mesečnih informacijah, in sicer 1. februarja 2022. |
| --- | --- |

(19)

Najnovejše zahteve na mesečni in četrtletni ravni bi bilo treba uvesti v zvezi z referenčnimi obdobji znotraj koledarskega četrtletja, da se olajša njihovo izvajanje s strani poročevalskih enot. Zato se prvo poročanje o zahtevah na mesečni ravni nanaša na referenčno obdobje januarja 2022, prvo poročanje o zahtevah na četrtletni ravni pa na prvo četrtletje leta 2022. Za zagotovitev neprekinjene razpoložljivosti potrebnih podatkov bi bilo treba zahteve po četrtletnih podatkih ohraniti v zvezi z referenčnim obdobjem četrtega četrtletja leta 2021. Zato bi se morale zahteve za poročanje, določene s to uredbo, začeti uporabljati po poteku referenčnega obdobja za poročanje o mesečnih informacijah, in sicer 1. februarja 2022.

| (20) | Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvedbo tehničnih sprememb prilog k tej uredbi, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne povečajo bremena poročanja. Pri izvajanju tega postopka bi bilo treba upoštevati stališča Odbora za statistiko ESCB. NCB bi morali take tehnične spremembe prilog k tej uredbi predlagati prek Odbora za statistiko. |
| --- | --- |

(20)

Vzpostaviti je treba postopek za učinkovito izvedbo tehničnih sprememb prilog k tej uredbi, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne povečajo bremena poročanja. Pri izvajanju tega postopka bi bilo treba upoštevati stališča Odbora za statistiko ESCB. NCB bi morali take tehnične spremembe prilog k tej uredbi predlagati prek Odbora za statistiko.

| (21) | Zaradi zagotavljanja pravne varnosti pa se morajo določbe te uredbe, ki so neposredna posledica spremembe opredelitve „kreditne institucije“ v skladu z Uredbo (EU) 2019/2033, začeti uporabljati sočasno z navedeno spremembo 26. junija 2021. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi zagotavljanja pravne varnosti pa se morajo določbe te uredbe, ki so neposredna posledica spremembe opredelitve „kreditne institucije“ v skladu z Uredbo (EU) 2019/2033, začeti uporabljati sočasno z navedeno spremembo 26. junija 2021.

| (22) | Prav tako se morajo zaradi skladnosti in pravne varnosti tiste določbe te uredbe, ki se sklicujejo na Uredbo (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), začeti uporabljati na isti datum kot določbe navedene uredbe – |
| --- | --- |

(22)

Prav tako se morajo zaradi skladnosti in pravne varnosti tiste določbe te uredbe, ki se sklicujejo na Uredbo (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), začeti uporabljati na isti datum kot določbe navedene uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa zahteve za poročanje glede statističnih informacij o postavkah bilance stanja za naslednje poročevalske enote, ki so rezidenti na ozemlju držav članic euroobmočja:

| (a) | denarne finančne institucije (MFI), ki niso kreditne institucije; |
| --- | --- |

(a)

denarne finančne institucije (MFI), ki niso kreditne institucije;

| (b) | kreditne institucije, ki:






  (i) | imajo dovoljenje v skladu s členom 8 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10) ali |
| --- | --- | --- |

(b)

kreditne institucije, ki:

(i)

imajo dovoljenje v skladu s členom 8 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (10) ali

10

| (ii) | so izvzete iz obveznosti pridobitve takega dovoljenja v skladu s členom 2(5) Direktive 2013/36/EU; |
| --- | --- |

(ii)

so izvzete iz obveznosti pridobitve takega dovoljenja v skladu s členom 2(5) Direktive 2013/36/EU;

| (c) | podružnice kreditnih institucij, vključno s podružnicami, ustanovljenimi v državah članicah, katerih valuta je euro (države članice euroobmočja), ki pripadajo kreditnim institucijam brez registriranega sedeža ali glavne uprave v državi članici euroobmočja; izključene pa so podružnice, ustanovljene zunaj države članice euroobmočja, ki pripadajo kreditnim institucijam s sedežem v državi članici euroobmočja. |
| --- | --- |

(c)

podružnice kreditnih institucij, vključno s podružnicami, ustanovljenimi v državah članicah, katerih valuta je euro (države članice euroobmočja), ki pripadajo kreditnim institucijam brez registriranega sedeža ali glavne uprave v državi članici euroobmočja; izključene pa so podružnice, ustanovljene zunaj države članice euroobmočja, ki pripadajo kreditnim institucijam s sedežem v državi članici euroobmočja.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „denarna finančna institucija“ (MFI) pomeni subjekt iz enega od naslednjih sektorjev:






  (a) | centralne banke; |
| --- | --- | --- |

(1)

„denarna finančna institucija“ (MFI) pomeni subjekt iz enega od naslednjih sektorjev:

(a)

centralne banke;

| (b) | druge MFI, ki vključujejo institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank in skladi denarnega trga (SDT); |
| --- | --- |

(b)

druge MFI, ki vključujejo institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank in skladi denarnega trga (SDT);

| (2) | „kreditna institucija“ pomeni „kreditno institucijo“, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(2)

„kreditna institucija“ pomeni „kreditno institucijo“, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (3) | „institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank“ pomeni kar koli od naslednjega:






  (a) | kreditne institucije, katerih dejavnost je navedena v členu 4(1)(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

(3)

„institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank“ pomeni kar koli od naslednjega:

(a)

kreditne institucije, katerih dejavnost je navedena v členu 4(1)(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (b) | finančne institucije, ki niso navedene v točki (a) in se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom, kakor je navedeno v odstavku 2.56 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11), in katerih dejavnost je, da od institucionalnih enot, tudi tistih, ki niso MFI, sprejemajo vloge in/ali bližnje substitute za vloge, kakor je navedeno v delu 1 Priloge I, ter za svoj račun dajejo posojila in/ali vlagajo v vrednostne papirje; |
| --- | --- |

(b)

finančne institucije, ki niso navedene v točki (a) in se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom, kakor je navedeno v odstavku 2.56 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11), in katerih dejavnost je, da od institucionalnih enot, tudi tistih, ki niso MFI, sprejemajo vloge in/ali bližnje substitute za vloge, kakor je navedeno v delu 1 Priloge I, ter za svoj račun dajejo posojila in/ali vlagajo v vrednostne papirje;

11

| (c) | institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom, kakor je navedeno v točki (b), v obliki izdajanja elektronskega denarja; |
| --- | --- |

(c)

institucije za izdajo elektronskega denarja, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom, kakor je navedeno v točki (b), v obliki izdajanja elektronskega denarja;

| (4) | „kreditna institucija, ki ni MFI“ pomeni kreditno institucijo, katere dejavnost ne zajema dejavnosti, navedenih v členu 4(1)(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(4)

„kreditna institucija, ki ni MFI“ pomeni kreditno institucijo, katere dejavnost ne zajema dejavnosti, navedenih v členu 4(1)(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (5) | „skladi denarnega trga“ ali „SDT“ pomeni kolektivne naložbene podjeme, ki so pridobili dovoljenje po členu 4 Uredbe (EU) 2017/1131 in ki izdajajo delnice ali enote, ki so bližnji substituti za vloge, kakor je navedeno v delu 1 Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

(5)

„skladi denarnega trga“ ali „SDT“ pomeni kolektivne naložbene podjeme, ki so pridobili dovoljenje po členu 4 Uredbe (EU) 2017/1131 in ki izdajajo delnice ali enote, ki so bližnji substituti za vloge, kakor je navedeno v delu 1 Priloge I k tej uredbi;

| (6) | „poročevalske enote“ pomeni „poročevalske enote“, kakor so opredeljene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2533/98; |
| --- | --- |

(6)

„poročevalske enote“ pomeni „poročevalske enote“, kakor so opredeljene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 2533/98;

| (7) | „rezident“ pomeni „rezidenta“, kakor je opredeljen v členu 1(4) Uredbe (ES) št. 2533/98; |
| --- | --- |

(7)

„rezident“ pomeni „rezidenta“, kakor je opredeljen v členu 1(4) Uredbe (ES) št. 2533/98;

| (8) | „zadevna NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice euroobmočja, katere rezident je poročevalska enota; |
| --- | --- |

(8)

„zadevna NCB“ pomeni nacionalno centralno banko države članice euroobmočja, katere rezident je poročevalska enota;

| (9) | „družba, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev“ ali „DPFS“ pomeni „družbo, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev“, kakor je opredeljena v členu 1 Uredbe (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (12); |
| --- | --- |

(9)

„družba, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev“ ali „DPFS“ pomeni „družbo, ki se ukvarja s prenosom finančnih sredstev“, kakor je opredeljena v členu 1 Uredbe (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/40) (12);

12

| (10) | „listinjenje“ pomeni transakcijo, ki je tradicionalno listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 2(9) Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (13), ali listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), pri katerem gre za razpolaganje s posojili, prenesenimi v listinjenje na DPFS; |
| --- | --- |

(10)

„listinjenje“ pomeni transakcijo, ki je tradicionalno listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 2(9) Uredbe (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta (13), ali listinjenje, kakor je opredeljeno v členu 1(2) Uredbe (EU) št. 1075/2013 (ECB/2013/40), pri katerem gre za razpolaganje s posojili, prenesenimi v listinjenje na DPFS;

13

| (11) | „institucija za izdajo elektronskega denarja“ pomeni „institucijo za izdajo elektronskega denarja“, kakor je opredeljena v členu 2(1) Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14); |
| --- | --- |

(11)

„institucija za izdajo elektronskega denarja“ pomeni „institucijo za izdajo elektronskega denarja“, kakor je opredeljena v členu 2(1) Direktive 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14);

14

| (12) | „elektronski denar“ pomeni „elektronski denar“, kakor je opredeljen v členu 2(2) Direktive 2009/110/ES; |
| --- | --- |

(12)

„elektronski denar“ pomeni „elektronski denar“, kakor je opredeljen v členu 2(2) Direktive 2009/110/ES;

| (13) | „delni odpis“ pomeni neposredno zmanjšanje knjigovodske vrednosti posojila v bilanci stanja zaradi oslabitve posojila; |
| --- | --- |

(13)

„delni odpis“ pomeni neposredno zmanjšanje knjigovodske vrednosti posojila v bilanci stanja zaradi oslabitve posojila;

| (14) | „odpis“ pomeni zmanjšanje celotne knjigovodske vrednosti posojila, zaradi česar se to umakne iz bilance stanja; |
| --- | --- |

(14)

„odpis“ pomeni zmanjšanje celotne knjigovodske vrednosti posojila, zaradi česar se to umakne iz bilance stanja;

| (15) | „serviser“ pomeni MFI, ki upravlja posojila, ki so podlaga za listinjenje, ali posojila, ki so bila drugače prenesena, v obliki zbiranja glavnice in obresti od dolžnikov; |
| --- | --- |

(15)

„serviser“ pomeni MFI, ki upravlja posojila, ki so podlaga za listinjenje, ali posojila, ki so bila drugače prenesena, v obliki zbiranja glavnice in obresti od dolžnikov;

| (16) | „postavke znotraj skupine“ pomeni posojila institucijam iz euroobmočja, ki sprejemajo vloge in pripadajo isti skupini, sestavljeni iz nadrejene družbe in vseh članic skupine, ki so rezidenti euroobmočja in pod njenim neposrednim ali posrednim nadzorom, ali vloge teh institucij; |
| --- | --- |

(16)

„postavke znotraj skupine“ pomeni posojila institucijam iz euroobmočja, ki sprejemajo vloge in pripadajo isti skupini, sestavljeni iz nadrejene družbe in vseh članic skupine, ki so rezidenti euroobmočja in pod njenim neposrednim ali posrednim nadzorom, ali vloge teh institucij;

| (17) | „institucija na repu“ pomeni MFI, ki ji je bilo odobreno odstopanje po členu 9(1) in (2), ali kreditno institucijo, ki ni MFI in ji je bilo odobreno odstopanje po členu 9(5)(a); |
| --- | --- |

(17)

„institucija na repu“ pomeni MFI, ki ji je bilo odobreno odstopanje po členu 9(1) in (2), ali kreditno institucijo, ki ni MFI in ji je bilo odobreno odstopanje po členu 9(5)(a);

| (18) | „rezervacije za izgube iz posojil“ pomenijo popravke, ki jih poročevalska enota nameni za izgube iz posojil v skladu z veljavno računovodsko prakso; |
| --- | --- |

(18)

„rezervacije za izgube iz posojil“ pomenijo popravke, ki jih poročevalska enota nameni za izgube iz posojil v skladu z veljavno računovodsko prakso;

| (19) | „lastna imetja vrednostnih papirjev“ pomeni vrednostne papirje, ki so v imetništvu poročevalske enote izdajateljice zaradi česar koli od naslednjega:






  (a) | zadržanja vrednostnih papirjev ob izdaji ali nakupa že prodanih vrednostnih papirjev s strani poročevalske enote, ki so evidentirani v računovodski bilanci stanja poročevalske enote izdajateljice; |
| --- | --- | --- |

(19)

„lastna imetja vrednostnih papirjev“ pomeni vrednostne papirje, ki so v imetništvu poročevalske enote izdajateljice zaradi česar koli od naslednjega:

(a)

zadržanja vrednostnih papirjev ob izdaji ali nakupa že prodanih vrednostnih papirjev s strani poročevalske enote, ki so evidentirani v računovodski bilanci stanja poročevalske enote izdajateljice;

| (b) | zadržanja vrednostnih papirjev ob izdaji ali nakupa že prodanih vrednostnih papirjev s strani poročevalske enote, ki niso evidentirani v računovodski bilanci stanja, vendar jih izdajatelj uporablja ali so mu na voljo za uporabo za tržne operacije; |
| --- | --- |

(b)

zadržanja vrednostnih papirjev ob izdaji ali nakupa že prodanih vrednostnih papirjev s strani poročevalske enote, ki niso evidentirani v računovodski bilanci stanja, vendar jih izdajatelj uporablja ali so mu na voljo za uporabo za tržne operacije;

| (20) | „navidezno združevanje denarnih sredstev“ pomeni združevanje denarnih sredstev, ki ga zagotavlja MFI ali več MFI skupini subjektov (udeleženci združevanja) in pri katerem se obresti, ki jih plača ali prejme MFI, izračunajo na podlagi „navidezne“ neto pozicije vseh računov, vključenih v združevanje, pri čemer vsak udeleženec združevanja:






  (a) | ima ločen račun in |
| --- | --- | --- |

(20)

„navidezno združevanje denarnih sredstev“ pomeni združevanje denarnih sredstev, ki ga zagotavlja MFI ali več MFI skupini subjektov (udeleženci združevanja) in pri katerem se obresti, ki jih plača ali prejme MFI, izračunajo na podlagi „navidezne“ neto pozicije vseh računov, vključenih v združevanje, pri čemer vsak udeleženec združevanja:

(a)

ima ločen račun in

| (b) | lahko prekorači stanje na svojem računu na podlagi vlog drugih udeležencev združevanja, ne da bi bilo treba prenesti denarna sredstva med računi; |
| --- | --- |

(b)

lahko prekorači stanje na svojem računu na podlagi vlog drugih udeležencev združevanja, ne da bi bilo treba prenesti denarna sredstva med računi;

| (21) | „podružnica“ pomeni „podružnico“, kakor je opredeljena v členu 4(1)(17) Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(21)

„podružnica“ pomeni „podružnico“, kakor je opredeljena v členu 4(1)(17) Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (22) | „odprava pripoznanja“ pomeni umik posojila ali dela posojila iz stanj, sporočenih v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(22)

„odprava pripoznanja“ pomeni umik posojila ali dela posojila iz stanj, sporočenih v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I;

| (23) | „prenos posojila“ pomeni pridobitev ali odsvojitev posojila ali paketa posojil, kar se opravi s prenosom lastništva ali podudeležbo; |
| --- | --- |

(23)

„prenos posojila“ pomeni pridobitev ali odsvojitev posojila ali paketa posojil, kar se opravi s prenosom lastništva ali podudeležbo;

| (24) | „združitev“ pomeni postopek, v katerem institucija ali več institucij (prevzete institucije) ob prenehanju, ne da bi bila opravljena likvidacija, prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na drugo institucijo (prevzemna institucija), ki je lahko na novo ustanovljena institucija. |
| --- | --- |

(24)

„združitev“ pomeni postopek, v katerem institucija ali več institucij (prevzete institucije) ob prenehanju, ne da bi bila opravljena likvidacija, prenese vsa svoja sredstva in obveznosti na drugo institucijo (prevzemna institucija), ki je lahko na novo ustanovljena institucija.

Člen 3

Dejanska poročevalska populacija

1.   Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo MFI in kreditne institucije, ki niso MFI, rezidenčne na ozemlju držav članic euroobmočja.

2.   Kadar NCB v skladu s členom 5(4) te uredbe zbirajo statistične informacije o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT od drugih finančnih posrednikov razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (DFP), kakor so opredeljeni v odstavkih 2.86 do 2.94 Priloge A k Uredbi (EU) št. 549/2013, lahko navedene NCB te DFP vključijo v dejansko poročevalsko populacijo za namene člena 5(4) te uredbe.

Člen 4

Seznam MFI za statistične namene

1.   Izvršilni odbor sestavi in vodi seznam MFI na podlagi statističnih informacij, ki jih zabeležijo NCB, kakor je navedeno v členu 4 Smernice Evropske centralne banke (EU) 2018/876 (ECB/2018/16) (15).

2.   ECB objavi posodobljen seznam MFI za statistične namene, tudi elektronsko.

3.   Če je zadnja dostopna verzija seznama napačna, ECB ne naloži sankcij poročevalski enoti, ki ni pravilno izpolnila svojih zahtev za statistično poročanje po tej uredbi, če se je navedena poročevalska enota v dobri veri zanašala na napačen seznam.

Poročevalske enote poročajo zahtevane statistične informacije v skladu s to uredbo, če je njihova izključenost s seznama očitno napačna.

Člen 5

Zahteve za statistično poročanje

1.   MFI zadevni NCB sporočajo vse naslednje statistične informacije:

| (a) | stanja ob koncu meseca, navedena v tabeli 1 v delu 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

stanja ob koncu meseca, navedena v tabeli 1 v delu 2 Priloge I;

| (b) | mesečne prevrednotovalne popravke, navedene kot minimalne zahteve v tabeli 1A v delu 4 Priloge I, in druge mesečne prevrednotovalne popravke v navedeni tabeli, če to zahteva zadevna NCB; |
| --- | --- |

(b)

mesečne prevrednotovalne popravke, navedene kot minimalne zahteve v tabeli 1A v delu 4 Priloge I, in druge mesečne prevrednotovalne popravke v navedeni tabeli, če to zahteva zadevna NCB;

| (c) | mesečne neto prenose posojil, navedene v tabeli 5a v delu 5 Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

mesečne neto prenose posojil, navedene v tabeli 5a v delu 5 Priloge I;

| (d) | stanja ob koncu meseca in mesečne prevrednotovalne popravke prenesenih posojil, navedene v tabeli 5b v delu 5 Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

stanja ob koncu meseca in mesečne prevrednotovalne popravke prenesenih posojil, navedene v tabeli 5b v delu 5 Priloge I;

| (e) | stanja ob koncu četrtletja, navedena v tabelah 2, 3 in 4 v delu 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(e)

stanja ob koncu četrtletja, navedena v tabelah 2, 3 in 4 v delu 3 Priloge I;

| (f) | četrtletne prevrednotovalne popravke, navedene kot minimalne zahteve v tabeli 2A v delu 4 Priloge I, in druge četrtletne prevrednotovalne popravke v navedeni tabeli, če to zahteva zadevna NCB. |
| --- | --- |

(f)

četrtletne prevrednotovalne popravke, navedene kot minimalne zahteve v tabeli 2A v delu 4 Priloge I, in druge četrtletne prevrednotovalne popravke v navedeni tabeli, če to zahteva zadevna NCB.

NCB lahko četrtletne statistične informacije, navedene v točkah (e) in (f) prvega pododstavka, zbirajo mesečno, če tako zbiranje olajšuje postopek priprave podatkov.

2.   Kreditne institucije, ki niso MFI, zadevnim NCB sporočajo vse naslednje statistične informacije:

| (a) | stanja ob koncu meseca, navedena v tabeli 1 v delu 2 Priloge I, razen naslednjega:






  (i) | postavk v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(a)

stanja ob koncu meseca, navedena v tabeli 1 v delu 2 Priloge I, razen naslednjega:

(i)

postavk v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev;

| (ii) | izdanih delnic/enot SDT; |
| --- | --- |

(ii)

izdanih delnic/enot SDT;

| (b) | mesečne prevrednotovalne popravke, navedene kot minimalne zahteve v tabeli 1A v delu 4 Priloge I, in druge mesečne prevrednotovalne popravke v navedeni tabeli, če to zahteva zadevna NCB, razen naslednjega:






  (i) | postavk v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(b)

mesečne prevrednotovalne popravke, navedene kot minimalne zahteve v tabeli 1A v delu 4 Priloge I, in druge mesečne prevrednotovalne popravke v navedeni tabeli, če to zahteva zadevna NCB, razen naslednjega:

(i)

postavk v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev;

| (ii) | izdanih delnic/enot SDT; |
| --- | --- |

(ii)

izdanih delnic/enot SDT;

| (c) | stanja ob koncu meseca, navedena v tabeli 2 v delu 3 Priloge I, razen postavk, ki se nanašajo na razčlenitev posojil po preostalih zapadlostih; |
| --- | --- |

(c)

stanja ob koncu meseca, navedena v tabeli 2 v delu 3 Priloge I, razen postavk, ki se nanašajo na razčlenitev posojil po preostalih zapadlostih;

| (d) | stanja ob koncu četrtletja, navedena v tabelah 3 in 4 v delu 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(d)

stanja ob koncu četrtletja, navedena v tabelah 3 in 4 v delu 3 Priloge I;

| (e) | četrtletne prevrednotovalne popravke, navedene kot minimalne zahteve v tabeli 2A v delu 4 Priloge I, in druge četrtletne prevrednotovalne popravke v navedeni tabeli, če to zahteva zadevna NCB. |
| --- | --- |

(e)

četrtletne prevrednotovalne popravke, navedene kot minimalne zahteve v tabeli 2A v delu 4 Priloge I, in druge četrtletne prevrednotovalne popravke v navedeni tabeli, če to zahteva zadevna NCB.

NCB lahko četrtletne statistične informacije, navedene v točkah (c) do (e) prvega pododstavka, zbirajo mesečno, če tako zbiranje olajšuje postopek priprave podatkov.

3.   NCB lahko statistične informacije v skladu z odstavkoma 1 in 2 o izdanih vrednostnih papirjih in imetjih vrednostnih papirjev zbirajo po posameznih vrednostnih papirjih, če se te statistične informacije izpeljejo v skladu z minimalnimi standardi, določenimi v Prilogi IV.

4.   NCB lahko statistične informacije o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT, ki jih izdajo MFI, zbirajo iz drugih razpoložljivih virov, kakor je določeno v oddelku 5.7 dela 2 Priloge I, če so te informacije skladne z minimalnimi standardi, opredeljenimi v Prilogi IV.

Člen 6

Skupinsko poročanje MFI

1.   Če so nadrejena družba in njene podrejene družbe MFI, ki so rezidenti iste države članice, lahko nadrejena družba statistične informacije o poslovanju teh podrejenih družb konsolidira v statističnih informacijah, ki jih poroča v skladu s členom 5(1). Če skupina vključuje kreditne institucije in druge MFI, se te statistične informacije poročajo ločeno za kreditne institucije in druge MFI.

2.   Zadevne NCB lahko kreditni instituciji dovolijo poročanje statističnih informacij iz člena 5(1) agregirano v imenu skupine kreditnih institucij, če velja vse naslednje:

| (a) | kreditna institucija statističnih informacij o poslovanju teh podrejenih družb ne konsolidira v statističnih informacijah, ki jih poroča v skladu s členom 5(1), v skladu z odstavkom 1; |
| --- | --- |

(a)

kreditna institucija statističnih informacij o poslovanju teh podrejenih družb ne konsolidira v statističnih informacijah, ki jih poroča v skladu s členom 5(1), v skladu z odstavkom 1;

| (b) | zadevna NCB je izdala dovoljenje za imetje obveznih rezerv prek te kreditne institucije v skladu s členom 10(5) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), ta kreditna institucija pa je posredniška institucija v smislu člena 10(1) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

zadevna NCB je izdala dovoljenje za imetje obveznih rezerv prek te kreditne institucije v skladu s členom 10(5) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), ta kreditna institucija pa je posredniška institucija v smislu člena 10(1) navedene uredbe;

| (c) | vsi člani skupine so MFI, ki so rezidenti iste države članice. |
| --- | --- |

(c)

vsi člani skupine so MFI, ki so rezidenti iste države članice.

Če je kreditna institucija pridobila dovoljenje zadevne NCB v skladu s prvim pododstavkom, ta kreditna institucija poroča statistične informacije o svoji bilanci stanja in o bilanci stanja vsakega člana skupine agregirano v skladu s členom 5(1).

3.   Če MFI poročajo skupinsko v skladu z odstavkoma 1 in 2, poročajo najmanj tiste informacije, ki so določene v tabeli 1 v delu 1 Priloge III, za namene izračuna osnove za obvezne rezerve vsakega člana skupine v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

Če je MFI, ki poroča skupinsko v skladu z odstavkoma 1 in 2, pridobila dovoljenje za poročanje osnove za obvezne rezerve agregirano v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), se prvi pododstavek ne uporablja.

4.   Vsi člani skupine iz odstavkov 1 in 2 se ločeno vključijo na seznam MFI iz člena 4.

Člen 7

Roki

1.   NCB določijo pogostost in roke za prejemanje statističnih informacij od poročevalskih enot v skladu s to uredbo, da bi lahko spoštovale roke za poročanje iz odstavkov 2 in 3, ter o tem obvestijo poročevalske enote.

2.   NCB mesečne statistične podatke pošljejo ECB do zaključka poslovanja na 15. delovni dan po koncu meseca, na katerega se nanašajo.

3.   NCB četrtletne statistične podatke pošljejo ECB do zaključka poslovanja na 28. delovni dan po koncu četrtletja, na katero se nanašajo.

Člen 8

Računovodska pravila za namene statističnega poročanja

1.   Poročevalske enote pri poročanju v skladu s to uredbo, če ni določeno drugače, uporabljajo računovodska pravila, določena v Direktivi Sveta 86/635/EGS (16) ter v katerih koli drugih upoštevnih mednarodnih standardih.

Poročevalske enote za namene te uredbe o vseh finančnih sredstvih in obveznostih poročajo v bruto zneskih.

2.   Kadar poročevalske enote poročajo o obveznostih iz naslova vlog in posojilih, velja naslednje:

| (a) | poročevalske enote poročajo o stanjih glavnic obveznosti iz naslova vlog in posojil ob koncu meseca; |
| --- | --- |

(a)

poročevalske enote poročajo o stanjih glavnic obveznosti iz naslova vlog in posojil ob koncu meseca;

| (b) | poročevalske enote iz zneska iz točke (a) izključijo odpise in delne odpise, kakor se določijo z ustrezno računovodsko prakso; |
| --- | --- |

(b)

poročevalske enote iz zneska iz točke (a) izključijo odpise in delne odpise, kakor se določijo z ustrezno računovodsko prakso;

| (c) | poročevalske enote obveznosti iz naslova vlog in posojil ne izravnajo z drugimi sredstvi ali obveznostmi. |
| --- | --- |

(c)

poročevalske enote obveznosti iz naslova vlog in posojil ne izravnajo z drugimi sredstvi ali obveznostmi.

3.   NCB lahko vsem poročevalskim enotam dovolijo poročanje posojil v neto zneskih brez rezervacij za izgube iz posojil, če so vsem poročevalskim enotam to dovoljevale pred sprejetjem te uredbe v skladu s členom 8(4) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

4.   MFI iz ustreznih zneskov sredstev in obveznosti izključijo lastna imetja dolžniških in lastniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdale. NCB lahko MFI dovolijo poročanje lastnih imetij vrednostnih papirjev v okviru ustreznih sredstev in obveznosti, vključno po posameznih vrednostnih papirjih v skladu s členom 5(3), če lahko NCB izpelje potrebne razčlenitve sredstev in obveznosti, določene v Prilogi I, ki ne vsebujejo zneskov lastnih imetij vrednostnih papirjev.

Člen 9

Odstopanja

1.   NCB lahko manjšim MFI odobrijo odstopanja od zahtev za statistično poročanje iz člena 5(1), če velja oboje naslednje:

| (a) | skupni prispevek vseh manjših MFI z odobrenim odstopanjem ne presega 5 % stanj skupnih sredstev v nacionalni bilanci stanja MFI; |
| --- | --- |

(a)

skupni prispevek vseh manjših MFI z odobrenim odstopanjem ne presega 5 % stanj skupnih sredstev v nacionalni bilanci stanja MFI;

| (b) | skupni prispevek vseh SDT z odobrenim odstopanjem ne presega nobenega od naslednjih pragov:






  (i) | 10 % stanj skupnih sredstev nacionalne bilance stanja SDT, če nacionalna bilanca stanja SDT predstavlja več kot 15 % skupne bilance stanja SDT v euroobmočju; |
| --- | --- | --- |

(b)

skupni prispevek vseh SDT z odobrenim odstopanjem ne presega nobenega od naslednjih pragov:

(i)

10 % stanj skupnih sredstev nacionalne bilance stanja SDT, če nacionalna bilanca stanja SDT predstavlja več kot 15 % skupne bilance stanja SDT v euroobmočju;

| (ii) | 30 % stanj skupnih sredstev nacionalne bilance stanja SDT, če nacionalna bilanca stanja SDT predstavlja manj kot 15 % skupne bilance stanja SDT v euroobmočju, razen če nacionalna bilanca stanja SDT predstavlja manj kot 1 % skupne bilance stanja SDT v euroobmočju, pri čemer v tem primeru ne velja noben prag. |
| --- | --- |

(ii)

30 % stanj skupnih sredstev nacionalne bilance stanja SDT, če nacionalna bilanca stanja SDT predstavlja manj kot 15 % skupne bilance stanja SDT v euroobmočju, razen če nacionalna bilanca stanja SDT predstavlja manj kot 1 % skupne bilance stanja SDT v euroobmočju, pri čemer v tem primeru ne velja noben prag.

Kadar NCB odobrijo odstopanja v skladu s prvim pododstavkom, zberejo vsaj vse naslednje statistične informacije:

| (a) | letno stanje skupnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

letno stanje skupnih sredstev;

| (b) | statistične informacije, navedene v Prilogi III, ki so potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

(b)

statistične informacije, navedene v Prilogi III, ki so potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

2.   NCB lahko manjšim MFI, ki so kreditne institucije, odobrijo odstopanja od zahtev za statistično poročanje, določenih v Prilogi I, v skladu z delom 6 navedene priloge, če velja oboje naslednje:

| (a) | skupni prispevek vseh kreditnih institucij z odobrenim odstopanjem ne presega 10 % stanj skupnih sredstev v nacionalni bilanci stanja MFI in |
| --- | --- |

(a)

skupni prispevek vseh kreditnih institucij z odobrenim odstopanjem ne presega 10 % stanj skupnih sredstev v nacionalni bilanci stanja MFI in

| (b) | skupni prispevek vseh kreditnih institucij z odobrenim odstopanjem ne presega 1 % stanj skupnih sredstev v agregirani bilanci stanja MFI v euroobmočju. |
| --- | --- |

(b)

skupni prispevek vseh kreditnih institucij z odobrenim odstopanjem ne presega 1 % stanj skupnih sredstev v agregirani bilanci stanja MFI v euroobmočju.

3.   Institucije na repu lahko uporabijo odstopanja, ki so jih NCB odobrile v skladu z odstavki 1, 2 ali 5(a), ali poročajo statistične informacije v skladu s členom 5.

4.   NCB lahko SDT odobrijo odstopanja od naslednjih zahtev za statistično poročanje:

| (a) | zahtev iz člena 5(1), če velja vse naslednje:






  (i) | SDT poročajo statistične informacije o postavkah bilance stanja v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/38) (17); |
| --- | --- | --- |

(a)

zahtev iz člena 5(1), če velja vse naslednje:

(i)

SDT poročajo statistične informacije o postavkah bilance stanja v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke (ECB/2013/38) (17);

| (ii) | SDT poročajo statistične informacije iz točke (i) mesečno v skladu z odstavkom 1 dela 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38) in v rokih, ki jih NCB določijo v skladu s členom 9 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(ii)

SDT poročajo statistične informacije iz točke (i) mesečno v skladu z odstavkom 1 dela 1 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38) in v rokih, ki jih NCB določijo v skladu s členom 9 navedene uredbe;

| (iii) | SDT poročajo stanja delnic/enot SDT ob koncu meseca v rokih, ki jih NCB določijo v skladu s členom 7 te uredbe; |
| --- | --- |

(iii)

SDT poročajo stanja delnic/enot SDT ob koncu meseca v rokih, ki jih NCB določijo v skladu s členom 7 te uredbe;

| (b) | katere koli od naslednjih zahtev za statistično poročanje iz Priloge I:






  (i) | razčlenitve vlog nasprotnih strank, ki niso MFI, in posojil tem subjektom, kakor je navedeno v oddelku 5.1 dela 2 Priloge I, in razčlenitve pozicij z nasprotnimi strankami, ki so MFI, kakor je navedeno v oddelku 5.2 dela 2 Priloge I; |
| --- | --- | --- |

(b)

katere koli od naslednjih zahtev za statistično poročanje iz Priloge I:

(i)

razčlenitve vlog nasprotnih strank, ki niso MFI, in posojil tem subjektom, kakor je navedeno v oddelku 5.1 dela 2 Priloge I, in razčlenitve pozicij z nasprotnimi strankami, ki so MFI, kakor je navedeno v oddelku 5.2 dela 2 Priloge I;

| (ii) | informacij o obračunanih obrestih na posojila in vloge iz oddelka 7 dela 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(ii)

informacij o obračunanih obrestih na posojila in vloge iz oddelka 7 dela 2 Priloge I;

| (iii) | ločene sektorske razčlenitve sektorja zavarovalnih družb in sektorja pokojninskih skladov iz oddelka 5.1 dela 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(iii)

ločene sektorske razčlenitve sektorja zavarovalnih družb in sektorja pokojninskih skladov iz oddelka 5.1 dela 2 Priloge I;

| (iv) | informacij o posojilih in vlogah znotraj skupine iz oddelka 5.3 dela 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(iv)

informacij o posojilih in vlogah znotraj skupine iz oddelka 5.3 dela 2 Priloge I;

| (v) | sektorske razčlenitve iz oddelka 3 dela 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(v)

sektorske razčlenitve iz oddelka 3 dela 3 Priloge I;

| (vi) | razčlenitve po državah iz oddelka 7 dela 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(vi)

razčlenitve po državah iz oddelka 7 dela 3 Priloge I;

| (vii) | informacij o deležih v nepremičninah iz oddelka 4 dela 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(vii)

informacij o deležih v nepremičninah iz oddelka 4 dela 3 Priloge I;

| (viii) | razčlenitve lastniškega kapitala iz oddelka 6 dela 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(viii)

razčlenitve lastniškega kapitala iz oddelka 6 dela 3 Priloge I;

| (ix) | informacij o listinjenju in drugih prenosih posojil iz dela 5 Priloge I; |
| --- | --- |

(ix)

informacij o listinjenju in drugih prenosih posojil iz dela 5 Priloge I;

| (c) | zahtev za statistične informacije o rezidenčnosti imetnikov delnic ali enot SDT iz oddelka 5.7 dela 2 Priloge I, če velja kar koli od naslednjega:






  (i) | delnice/enote SDT se izdajajo prvič; |
| --- | --- | --- |

(c)

zahtev za statistične informacije o rezidenčnosti imetnikov delnic ali enot SDT iz oddelka 5.7 dela 2 Priloge I, če velja kar koli od naslednjega:

(i)

delnice/enote SDT se izdajajo prvič;

| (ii) | zahtevane statistične informacije o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT se zbirajo iz drugih virov v skladu z oddelkom 5.7 dela 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(ii)

zahtevane statistične informacije o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT se zbirajo iz drugih virov v skladu z oddelkom 5.7 dela 2 Priloge I;

| (iii) | NCB zaradi sprememb na trgu ne morejo več zbirati zahtevanih informacij o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT, kakor je določeno v točki (ii). |
| --- | --- |

(iii)

NCB zaradi sprememb na trgu ne morejo več zbirati zahtevanih informacij o rezidenčnosti imetnikov delnic/enot SDT, kakor je določeno v točki (ii).

Kadar NCB odobrijo odstopanja SDT v skladu s podtočkami (i), (ii), (v) ali (vi) točke (b) prvega pododstavka, zagotovijo, da skupni prispevek odstopanj k ustreznemu skupnemu stanju za vsako postavko v nacionalni bilanci stanja MFI ne presega 5 %.

Kadar NCB odobrijo odstopanja SDT v skladu s podtočko (iii) točke (b) prvega pododstavka, razlikujejo ločene sklope za postavke sredstev in obveznosti in za domače rezidente in rezidente drugih držav članic euroobmočja, ter zagotovijo, da skupni prispevek sektorjev zavarovalnih družb in pokojninskih skladov v vsakem sklopu, za katerega se odstopanje uporablja, ne presega 5 % ustreznega sklopa nacionalne bilance stanja SDT.

Kadar NCB odobrijo odstopanja SDT v skladu s podtočkama (i) in (iii) točke (c) prvega pododstavka, se navedena odstopanja uporabljajo 12 mesecev.

5.   NCB lahko kreditnim institucijam, ki niso MFI, odobrijo odstopanja od katere koli od naslednjih zahtev za statistično poročanje:

| (a) | zahtev iz člena 5(2), če stanja skupnih sredstev poročevalskih enot znašajo največ 350 milijonov EUR; |
| --- | --- |

(a)

zahtev iz člena 5(2), če stanja skupnih sredstev poročevalskih enot znašajo največ 350 milijonov EUR;

| (b) | katere koli od naslednjih zahtev za statistično poročanje iz Priloge I:






  (i) | informacij o razčlenitvah po zapadlosti posojil nefinančnim družbam, denominiranih v eurih; |
| --- | --- | --- |

(b)

katere koli od naslednjih zahtev za statistično poročanje iz Priloge I:

(i)

informacij o razčlenitvah po zapadlosti posojil nefinančnim družbam, denominiranih v eurih;

| (ii) | informacij o razčlenitvi posojil gospodinjstvom in nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, po zapadlosti in namenu posojila; |
| --- | --- |

(ii)

informacij o razčlenitvi posojil gospodinjstvom in nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, po zapadlosti in namenu posojila;

| (iii) | razčlenitve kapitala in rezerv iz oddelka 6 dela 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(iii)

razčlenitve kapitala in rezerv iz oddelka 6 dela 2 Priloge I;

| (iv) | informacij o deležih v nepremičninah iz oddelka 4 dela 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(iv)

informacij o deležih v nepremičninah iz oddelka 4 dela 3 Priloge I;

| (v) | razčlenitve lastniškega kapitala iz oddelka 6 dela 3 Priloge I; |
| --- | --- |

(v)

razčlenitve lastniškega kapitala iz oddelka 6 dela 3 Priloge I;

| (vi) | informacij o obračunanih obrestih na posojila in vloge iz oddelka 7 dela 2 Priloge I; |
| --- | --- |

(vi)

informacij o obračunanih obrestih na posojila in vloge iz oddelka 7 dela 2 Priloge I;

| (vii) | informacij o lastnih imetjih vrednostnih papirjev iz tabele 1 v delu 2 Priloge I. |
| --- | --- |

(vii)

informacij o lastnih imetjih vrednostnih papirjev iz tabele 1 v delu 2 Priloge I.

Kadar NCB odobrijo odstopanja v skladu s točko (a) prvega pododstavka, zberejo vsaj vse naslednje statistične informacije:

| (a) | letno stanje skupnih sredstev; |
| --- | --- |

(a)

letno stanje skupnih sredstev;

| (b) | statistične informacije, navedene v Prilogi III, ki so potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

(b)

statistične informacije, navedene v Prilogi III, ki so potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

6.   NCB lahko MFI in kreditnim institucijam, ki niso MFI, odobrijo naslednja odstopanja od zahteve za poročanje prevrednotovalnih popravkov v skladu s členom 5(1) in (2):

| (a) | odstopanje za SDT od zahteve za poročanje prevrednotovalnih popravkov iz dela 4 Priloge I; |
| --- | --- |

(a)

odstopanje za SDT od zahteve za poročanje prevrednotovalnih popravkov iz dela 4 Priloge I;

| (b) | odstopanje za MFI in kreditne institucije, ki niso MFI, od zahteve za mesečno poročanje prevrednotovalnih popravkov za vrednostne papirje iz tabele 1A v delu 4 Priloge I. Kadar se odobri odstopanje v skladu s to točko, poročevalska enota o teh prevrednotovalnih popravkih poroča četrtletno in NCB na zahtevo predloži oboje naslednje:






  (i) | metode vrednotenja, uporabljene za poročanje statističnih informacij o vrednostnih papirjih, ter informacije o deležu svojih imetij, za katera se uporabljajo različne metode vrednotenja, in |
| --- | --- | --- |

(b)

odstopanje za MFI in kreditne institucije, ki niso MFI, od zahteve za mesečno poročanje prevrednotovalnih popravkov za vrednostne papirje iz tabele 1A v delu 4 Priloge I. Kadar se odobri odstopanje v skladu s to točko, poročevalska enota o teh prevrednotovalnih popravkih poroča četrtletno in NCB na zahtevo predloži oboje naslednje:

(i)

metode vrednotenja, uporabljene za poročanje statističnih informacij o vrednostnih papirjih, ter informacije o deležu svojih imetij, za katera se uporabljajo različne metode vrednotenja, in

| (ii) | identifikacijo meseca, v katerem se je zgodilo znatno cenovno prevrednotenje v tistem četrtletju. |
| --- | --- |

(ii)

identifikacijo meseca, v katerem se je zgodilo znatno cenovno prevrednotenje v tistem četrtletju.

| (c) | NCB lahko MFI in kreditnim institucijam, ki niso MFI, odobrijo odstopanja od zahteve po poročanju prevrednotovalnih popravkov iz dela 4 Priloge I, če poročevalska enota poroča stanja vrednostnih papirjev ob koncu meseca po posameznih vrednostnih papirjih. Kadar se odobri odstopanje v skladu s to točko, se uporablja oboje naslednje:






  (i) | poročane informacije za vsak vrednostni papir vključujejo knjigovodsko vrednost v bilanci stanja in |
| --- | --- | --- |

(c)

NCB lahko MFI in kreditnim institucijam, ki niso MFI, odobrijo odstopanja od zahteve po poročanju prevrednotovalnih popravkov iz dela 4 Priloge I, če poročevalska enota poroča stanja vrednostnih papirjev ob koncu meseca po posameznih vrednostnih papirjih. Kadar se odobri odstopanje v skladu s to točko, se uporablja oboje naslednje:

(i)

poročane informacije za vsak vrednostni papir vključujejo knjigovodsko vrednost v bilanci stanja in

| (ii) | za vrednostne papirje, ki nimajo javno dostopnih identifikacijskih oznak, poročane informacije vključujejo informacije o kategoriji instrumentov, zapadlosti in izdajatelju, ki zadostujejo za izpeljavo razčlenitev, ki so navedene kot „minimalne zahteve“ v tabelah 1A in 2A v delu 4 Priloge I. |
| --- | --- |

(ii)

za vrednostne papirje, ki nimajo javno dostopnih identifikacijskih oznak, poročane informacije vključujejo informacije o kategoriji instrumentov, zapadlosti in izdajatelju, ki zadostujejo za izpeljavo razčlenitev, ki so navedene kot „minimalne zahteve“ v tabelah 1A in 2A v delu 4 Priloge I.

7.   NCB lahko MFI odobrijo odstopanja od zahtev za statistično poročanje iz oddelkov 7 do 9 dela 3 Priloge I v zvezi z državo članico zunaj euroobmočja, kadar velja kar koli od naslednjega:

| (a) | iz zbranih statističnih informacij na višji ravni agregiranja izhaja, da so pozicije z nasprotnimi strankami, ki so rezidenti te države članice zunaj euroobmočja, neznatne; |
| --- | --- |

(a)

iz zbranih statističnih informacij na višji ravni agregiranja izhaja, da so pozicije z nasprotnimi strankami, ki so rezidenti te države članice zunaj euroobmočja, neznatne;

| (b) | iz zbranih statističnih informacij na višji ravni agregiranja izhaja, da so pozicije v valuti te države članice zunaj euroobmočja neznatne. |
| --- | --- |

(b)

iz zbranih statističnih informacij na višji ravni agregiranja izhaja, da so pozicije v valuti te države članice zunaj euroobmočja neznatne.

Kadar NCB odobri odstopanja MFI v skladu s prvim pododstavkom v zvezi z državo, ki pristopa k Uniji, lahko NCB ta odstopanja prekliče 12 mesecev po tem, ko MFI obvesti o nameri za preklic teh odstopanj.

Kadar NCB odobrijo odstopanja MFI v skladu s prvim pododstavkom, lahko ta ista odstopanja odobrijo tudi kreditnim institucijam, ki niso MFI.

8.   NCB lahko MFI odobrijo odstopanja od zahtev za statistično poročanje o navideznem združevanju denarnih sredstev, kakor je določeno v delu 2 Priloge I, in sicer v naslednjih primerih:

| (a) | če stanja vlog rezidentov euroobmočja (razen MFI) ali posojil tem subjektom v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev v nacionalni bilanci stanja MFI ne presegajo 2 milijard EUR; |
| --- | --- |

(a)

če stanja vlog rezidentov euroobmočja (razen MFI) ali posojil tem subjektom v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev v nacionalni bilanci stanja MFI ne presegajo 2 milijard EUR;

| (b) | če je prag iz točke (a) presežen, lahko NCB odobrijo MFI odstopanja, če stanja vlog rezidentov euroobmočja (razen MFI) ali posojil tem subjektom v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev v bilanci stanja te MFI ne presegajo 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(b)

če je prag iz točke (a) presežen, lahko NCB odobrijo MFI odstopanja, če stanja vlog rezidentov euroobmočja (razen MFI) ali posojil tem subjektom v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev v bilanci stanja te MFI ne presegajo 500 milijonov EUR.

9.   NCB lahko MFI odobrijo odstopanja v zvezi z zahtevami po ločeni identifikaciji posojil individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, navedenimi v oddelku 3 dela 2 Priloge I, če ta posojila obsegajo manj kot 5 % skupnega posojanja gospodinjstvom v nacionalni bilanci stanja MFI.

Kadar NCB odobrijo odstopanja MFI v skladu s prvim pododstavkom, ta ista odstopanja odobrijo tudi kreditnim institucijam, ki niso MFI.

10.   Kadar NCB odobrijo odstopanja v skladu z odstavki 1, 2, 4, 5 in 9, preverijo, da pragovi iz navedenih odstavkov niso preseženi. To preverjanje se opravi pravočasno, da se lahko katero koli odstopanje odobri ali po potrebi prekliče z učinkom od začetka naslednjega leta.

Kadar NCB odobrijo odstopanja v skladu z odstavkom 8, preverijo, da pragovi iz navedenega odstavka niso preseženi. To preverjanje se opravi vsaj enkrat na vsaki dve leti in pravočasno, da se lahko katero koli odstopanje odobri ali po potrebi prekliče z učinkom od začetka naslednjega leta.

Člen 10

Minimalni standardi in nacionalne ureditve poročanja

1.   Poročevalske enote izpolnijo zahteve za statistično poročanje, ki veljajo zanje, v skladu z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenimi v Prilogi IV.

2.   NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, po katerih se dejanska poročevalska populacija ravna, v skladu z nacionalnimi zahtevami. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja zagotavljajo zahtevane statistične informacije in omogočajo natančno preverjanje izpolnjevanja minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV.

Člen 11

Združitve, delitve in reorganizacije

1.   Dejanska poročevalska enota uradno obvesti zadevno NCB o združitvi, delitvi ali drugi reorganizaciji, če:

| (a) | bi taka združitev, delitev ali druga reorganizacija verjetno vplivala na izpolnjevanje zahtev za poročanje s strani dejanske poročevalske enote in |
| --- | --- |

(a)

bi taka združitev, delitev ali druga reorganizacija verjetno vplivala na izpolnjevanje zahtev za poročanje s strani dejanske poročevalske enote in

| (b) | namera za izvedbo postopka iz točke (a) postane javna. |
| --- | --- |

(b)

namera za izvedbo postopka iz točke (a) postane javna.

2.   Uradno obvestilo iz odstavka 1:

| (a) | se pošlje v ustreznem času pred začetkom učinkovanja združitve, delitve ali druge reorganizacije in |
| --- | --- |

(a)

se pošlje v ustreznem času pred začetkom učinkovanja združitve, delitve ali druge reorganizacije in

| (b) | navede postopke, po katerih se bodo izpolnjevale zahteve za statistično poročanje iz te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

navede postopke, po katerih se bodo izpolnjevale zahteve za statistično poročanje iz te uredbe.

3.   Če se združitev poročevalskih enot zgodi med koncem referenčnega obdobja in rokom za poročanje statističnih informacij za to referenčno obdobje, ki ga je v skladu s členom 7(1) določila zadevna NCB, prevzemna institucija izpolni zahteve za poročanje prevzetih institucij za to referenčno obdobje, kot če do združitve ne bi prišlo.

4.   Če se združitev poročevalskih enot zgodi med referenčnim obdobjem, lahko NCB dovolijo prevzemni instituciji, da za to referenčno obdobje in poznejša referenčna obdobja poroča statistične informacije za prevzete institucije ločeno od svojih statističnih informacij.

NCB za namene prvega pododstavka prevzemni instituciji ne smejo dovoliti poročanja statističnih informacij za prevzete institucije ločeno od svojih statističnih informacij za več kot šest mesecev po združitvi.

Člen 12

Poročanje statističnih informacij o osnovi za obvezne rezerve

1.   Kreditne institucije poročajo zadevnim NCB statistične informacije, navedene v Prilogi III, ki so potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

2.   Kreditne institucije četrtletno poročajo vsaj statistične informacije, kot so določene v tabeli 1 v delu 1 Priloge III, če velja naslednje:

| (a) | kreditna institucija je institucija na repu; |
| --- | --- |

(a)

kreditna institucija je institucija na repu;

| (b) | kreditna institucija poroča v imenu skupine v skladu s členom 6, v kateri so izključno institucije na repu. |
| --- | --- |

(b)

kreditna institucija poroča v imenu skupine v skladu s členom 6, v kateri so izključno institucije na repu.

Člen 13

Preverjanje in obvezno zbiranje

NCB izvajajo pravico do preverjanja ali obveznega zbiranja informacij, ki jih morajo poročevalske enote zagotavljati v skladu s to uredbo, brez poseganja v pristojnost ECB, da sama izvaja te pravice. NCB to pravico izvajajo zlasti v primeru, kadar institucija, ki je vključena v dejansko poročevalsko populacijo, ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, določenih v Prilogi IV.

Člen 14

Prvo poročanje

1.   Prvo poročanje mesečnih statističnih informacij v skladu s členom 5(1) in (2) se začne s podatki za januar 2022.

2.   Prvo poročanje četrtletnih statističnih informacij v skladu s členom 5(1) in (2) se začne s podatki za prvo četrtletje leta 2022.

Člen 15

Poenostavljeni postopek spreminjanja

Izvršilni odbor ECB ob upoštevanju stališč Odbora za statistiko sprejme potrebne tehnične spremembe prilog, pod pogojem, da te spremembe ne spremenijo osnovnega konceptualnega okvira niti ne vplivajo na breme poročanja za poročevalske enote v državah članicah. Izvršilni odbor o kateri koli taki spremembi brez nepotrebnega odlašanja obvesti Svet ECB.

Člen 16

Razveljavitev

1.   Uredba (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) se razveljavi z učinkom od 26. junija 2021.

2.   Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VI.

Člen 17

Prehodne določbe

1.   MFI, kakor so navedene v členu 2(1), uporabljajo določbe Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) od 26. junija 2021 do 1. februarja 2022.

2.   Kreditne institucije, ki niso MFI, kakor so navedene v členu 2(4), uporabljajo zahteve za poročanje, ki veljajo za MFI in so določene v Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), od 26. junija 2021 do 1. februarja 2022, razen zahteve za poročanje iz člena 6 navedene uredbe. NCB lahko z izjemo statističnih informacij, ki so navedene v Prilogi III in so potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), določijo datum, na katerega kreditne institucije, ki niso MFI, poročajo informacije v skladu s tem odstavkom. Ta datum ne sme biti poznejši od 31. marca 2022.

3.   NCB lahko kreditnim institucijam, ki niso MFI, odobrijo odstopanja od zahtev za statistično poročanje iz odstavka 1, če stanja skupnih sredstev poročevalske enote znašajo največ 350 milijonov EUR.

Kadar NCB odobrijo odstopanja v skladu s prvim pododstavkom, zberejo vsaj statistične informacije, ki so navedene v Prilogi III in so potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve kreditnih institucij v skladu s členom 5 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

4.   Poročevalskim enotam za namene odstavkov 1 in 2 ni treba poročati o razčlenitvah posojil po nepremičninskem zavarovanju iz oddelka 1 dela 3 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33).

5.   Poročevalske enote nadaljujejo s četrtletnim poročanjem nekaterih postavk bilance stanja, v skladu s tretjim stavkom člena 5(1) Uredbe (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33) in kakor je določeno v Prilogi I k navedeni uredbi, do 28. februarja 2022.

6.   Če poročevalske enote iz odstavka 1 in 2 poročajo obveznosti do kreditnih institucij, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv po Uredbi (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), v ta poročila v obdobju od 26. junija 2021 do 1. februarja 2022 vključijo svoje obveznosti do kreditnih institucij, ki niso MFI.

Člen 18

Končna določba

Ta uredba začne veljati peti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 26. junija 2021.

Uradnem listu Evropske unije

Ne glede na to se členi 5, 8 in 9 uporabljajo od 1. februarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Frankfurtu na Majni, 22. januarja 2021

Za Svet ECB

Predsednica ECB

Christine LAGARDE

---

(1)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 8.

1

(2)  
  UL L 318, 27.11.1998, str. 1.

2

(3)  Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

3

(4)  Uredba (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke z dne 12. septembra 2003 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2003/9) (UL L 250, 2.10.2003, str. 10). Nedavne spremembe Uredbe (ES) št. 1745/2003 Evropske centralne banke (ECB/2003/9) so vključene v prenovitev navedene uredbe v Uredbi Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2021/1) (glej stran 1 tega Uradnega lista).

4

(5)  Uredba (EU) 2017/1131 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2017 o skladih denarnega trga (UL L 169, 30.6.2017, str. 8).

5

(6)  Uredba (EU) 2019/2033 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2019 o bonitetnih zahtevah za investicijska podjetja ter o spremembi uredb (EU) št. 1093/2010, (EU) št. 575/2013, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 806/2014 (UL L 314, 5.12.2019, str. 1).

6

(7)  Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).

7

(8)  Uredba Evropske centralne banke (EU) 2021/378 z dne 22. januarja 2021 o uporabi obveznih rezerv (ECB/2021/1) (glej stran 1 tega Uradnega lista).

8

(9)  Smernica ECB/2014/15 Evropske centralne banke z dne 4. aprila 2014 o denarni in finančni statistiki (UL L 340, 26.11.2014, str. 1).

9

(10)  Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).

10

(11)  Uredba (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (UL L 174, 26.6.2013, str. 1).

11

(12)  Uredba (EU) št. 1075/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti družb, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev in so vključene v transakcije listinjenja (ECB/2013/40) (UL L 297, 7.11.2013, str. 107).

12

(13)  Uredba (EU) 2017/2402 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2017 o določitvi splošnega okvira za listinjenje in o vzpostavitvi posebnega okvira za enostavno, pregledno in standardizirano listinjenje ter o spremembah direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES in 2011/61/EU ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 648/2012 (UL L 347, 28.12.2017, str. 35).

13

(14)  Direktiva 2009/110/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti ter nadzoru skrbnega in varnega poslovanja institucij za izdajo elektronskega denarja ter o spremembah direktiv 2005/60/ES in 2006/48/ES in razveljavitvi Direktive 2000/46/ES (UL L 267, 10.10.2009, str. 7).

14

(15)  Smernica Evropske centralne banke (EU) 2018/876 z dne 1. junija 2018 o registru podatkov o institucijah in povezanih družbah (ECB/2018/16) (UL L 154, 18.6.2018, str. 3).

15

(16)  Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij (UL L 372, 31.12.1986, str. 1).

16

(17)  Uredba (EU) št. 1073/2013 Evropske centralne banke z dne 18. oktobra 2013 o statistiki sredstev in obveznosti investicijskih skladov (ECB/2013/38) (UL L 297, 7.11.2013, str. 73).

17

---

PRILOGA I

ZAHTEVE ZA STATISTIČNO POROČANJE

DEL 1

Opredelitev nekaterih MFI na podlagi načel za zamenljivost vlog

| 1.1 | Finančne institucije razen kreditnih institucij, ki izdajajo finančne instrumente, ki štejejo za bližnje substitute za vloge, se razvrstijo kot MFI, pod pogojem, da so tudi z drugih vidikov v skladu z opredelitvijo MFI. Razvrstitev temelji na merilih za zamenljivost vlog, tj. ali so obveznosti razvrščene kot vloge, kar se določi po njihovi likvidnosti, pri čemer se kombinirajo značilnosti prenosljivosti, pretvorljivosti, gotovosti in tržnosti ter upošteva, kjer je primerno, obdobje njihove izdaje.
  Ta merila za zamenljivost vlog se uporabljajo tudi pri ugotavljanju, ali je treba obveznosti razvrstiti kot vloge, razen če za te obveznosti obstaja ločena kategorija. |
| --- | --- |

1.1

Ta merila za zamenljivost vlog se uporabljajo tudi pri ugotavljanju, ali je treba obveznosti razvrstiti kot vloge, razen če za te obveznosti obstaja ločena kategorija.

| 1.2 | Za namene ugotavljanja zamenljivosti vlog in razvrščanja obveznosti kot vloge:






  (a) | se prenosljivost nanaša na možnost mobilizacije sredstev, vplačanih za finančni instrument z uporabo možnosti plačevanja, kot so čeki, nalogi za prenos, direktne obremenitve ali podobno; |
| --- | --- | --- |

1.2

(a)

se prenosljivost nanaša na možnost mobilizacije sredstev, vplačanih za finančni instrument z uporabo možnosti plačevanja, kot so čeki, nalogi za prenos, direktne obremenitve ali podobno;

| (b) | se pretvorljivost nanaša na možnost in stroške pretvorbe finančnih instrumentov v gotovino ali prenosljive vloge; izguba davčnih ugodnosti v primeru take pretvorbe se lahko obravnava kot kazen, ki zmanjša stopnjo likvidnosti; |
| --- | --- |

(b)

se pretvorljivost nanaša na možnost in stroške pretvorbe finančnih instrumentov v gotovino ali prenosljive vloge; izguba davčnih ugodnosti v primeru take pretvorbe se lahko obravnava kot kazen, ki zmanjša stopnjo likvidnosti;

| (c) | gotovost pomeni natančno vnaprejšnje poznavanje kapitalske vrednosti finančnega instrumenta, izražene v nacionalni valuti; |
| --- | --- |

(c)

gotovost pomeni natančno vnaprejšnje poznavanje kapitalske vrednosti finančnega instrumenta, izražene v nacionalni valuti;

| (d) | se vrednostni papirji, ki kotirajo in se z njimi redno trguje na organiziranem trgu, štejejo za tržne. Za delnice v odprtih kolektivnih naložbenih podjemih trg v običajnem pomenu ne obstaja. Kljub temu vlagatelji poznajo dnevno kotacijo delnic in lahko dvignejo sredstva po tej ceni. |
| --- | --- |

(d)

se vrednostni papirji, ki kotirajo in se z njimi redno trguje na organiziranem trgu, štejejo za tržne. Za delnice v odprtih kolektivnih naložbenih podjemih trg v običajnem pomenu ne obstaja. Kljub temu vlagatelji poznajo dnevno kotacijo delnic in lahko dvignejo sredstva po tej ceni.

| 1.3 | Delnice/enote, ki so jih izdali kolektivni naložbeni podjemi, ki delujejo izključno kot varčevalne sheme za zaposlene in kadar smejo vlagatelji po teh shemah zahtevati odkup svojih naložb samo v skladu s strogimi odkupnimi pogoji, ki niso povezani z dogajanjem na trgu, ne štejejo za bližnje substitute za vloge. |
| --- | --- |

1.3

DEL 2

Bilanca stanja (mesečna stanja)

ECB za pripravo denarnih agregatov in protipostavk za euroobmočje zahteva podatke v tabeli 1. Dodatni podatki se zahtevajo za namene sistema obveznih rezerv ECB. Zahteve na mesečni ravni so:

1.   Kategorije instrumentov

(a)   Obveznosti

Relevantne kategorije instrumentov so: gotovina v obtoku, obveznosti iz naslova vlog, izdane delnice/enote SDT, izdani dolžniški vrednostni papirji, kapital in rezerve ter preostale obveznosti. Da bi ločili denarne in nedenarne obveznosti, so tudi obveznosti iz naslova vlog razčlenjene na vloge čez noč, vezane vloge, vloge na odpoklic z odpovednim rokom in pogodbe o začasni prodaji (repo). Glej opredelitve pojmov v Prilogi II.

(b)   Sredstva

Relevantne kategorije instrumentov so: gotovina, posojila, imetja dolžniških vrednostnih papirjev, lastniški kapital, delnice investicijskih skladov, nefinančna sredstva in preostala sredstva. Glej opredelitve pojmov v Prilogi II.

2.   Razčlenitev po zapadlosti

Ločitev po prvotni zapadlosti predstavlja substitut za podrobnosti o instrumentih, kadar finančni instrumenti na različnih trgih niso popolnoma primerljivi.

(a)   Obveznosti

Ločnice za razrede zapadlosti ali za obdobja odpoklica so: za vezane vloge pri zapadlosti eno leto in dve leti od izdaje; in za vloge na odpoklic z odpovednim rokom pri odpovednem roku tri mesece in dve leti. Repo posli niso razčlenjeni po zapadlosti, ker so to običajno zelo kratkoročni instrumenti, tj. običajno z zapadlostjo do treh mesecev od izdaje. Dolžniški vrednostni papirji, ki jih izdajo MFI, so razčlenjeni po zapadlosti pri enem letu in dveh letih. Za delnice/enote, ki jih izdajo SDT, razčlenitev po zapadlosti ni potrebna.

(b)   Sredstva

Ločnice za razrede zapadlosti so: za posojila rezidentom euroobmočja (razen MFI) po podsektorjih in nadalje za posojila gospodinjstvom po namenu, po razredu zapadlosti eno leto in pet let z dodatno ločnico pri dveh letih za posojila nefinančnim družbam euroobmočja in gospodinjstvom po namenu, denominirana v eurih; ter za imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdale MFI iz euroobmočja, po razredu zapadlosti eno in dve leti.

3.   Razčlenitev po namenu in ločena opredelitev posojil individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa

Posojila gospodinjstvom in nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, se nadalje razčlenijo po namenu posojila (posojila za potrošnjo, posojila za nakup hiše, druga posojila). Znotraj kategorije „druga posojila“ je treba posojila, odobrena individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, posebej opredeliti.

4.   Razčlenitev po valutah

Za postavke bilance stanja, ki se lahko uporabijo pri urejanju denarnih agregatov, morajo biti stanja v eurih opredeljena ločeno, tako da ima ECB možnost opredelitve denarnih agregatov glede stanj, denominiranih v vseh valutah združeno ali samo v eurih.

5.   Razčlenitev po sektorju in rezidenčnosti nasprotnih strank

| 5.1 | Pripravljanje denarnih agregatov in protipostavk za euroobmočje zahteva določitev tistih nasprotnih strank na ozemlju euroobmočja, ki tvorijo sektor imetnikov denarja. Za ta namen se nasprotne stranke, ki niso MFI, delijo, kot je določeno v revidiranem Evropskem sistemu računov (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010) iz Uredbe (EU) št. 549/2013 (glej del 3 Priloge ΙΙ), na državo (S.13), pri čemer je centralna država (S.1311) v skupnih obveznostih iz naslova vlog opredeljena ločeno, in druge rezidenčne sektorje. Da bi izračunali mesečno sektorsko razčlenitev denarnih agregatov in kreditnih protipostavk, se drugi rezidenčni sektorji naprej razčlenijo na naslednje podsektorje: nefinančne družbe (S.11), gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15), zavarovalne družbe (S.128), pokojninski skladi (S.129), investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124), drugi finančni posredniki (S.125), izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) in lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127). Za namen poročanja nekaterih postavk bilance stanja, na primer posojil in dolžniških vrednostnih papirjev, se zadnji trije sektorji združijo (S.125 + S.126 + S.127). Drugi finančni posredniki (S.125) se dodatno razčlenijo na nasprotne stranke, ki so DPFS, in centralne klirinške nasprotne stranke. Za individualne lastnike/partnerska podjetja brez pravnega statusa glej oddelek 3.
  Za namene sistema obveznih rezerv ECB se v tabeli 1 pri skupnih obveznostih iz naslova vlog in kategorijah vlog „vezane vloge nad dvema letoma“, „vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad dvema letoma“ in „repo“ doda razčlenitev za centralno državo. Prav tako se za izračun osnove za obvezne rezerve zberejo informacije o obveznostih do drugih kreditnih institucij, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv, kakor je določeno v delu 1 Priloge III. |
| --- | --- |

5.1

Za namene sistema obveznih rezerv ECB se v tabeli 1 pri skupnih obveznostih iz naslova vlog in kategorijah vlog „vezane vloge nad dvema letoma“, „vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad dvema letoma“ in „repo“ doda razčlenitev za centralno državo. Prav tako se za izračun osnove za obvezne rezerve zberejo informacije o obveznostih do drugih kreditnih institucij, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv, kakor je določeno v delu 1 Priloge III.

| 5.2 | Nasprotne stranke, ki so MFI, se delijo na centralne banke (S.121) z ločeno opredelitvijo ECB, institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank (S.122) in SDT (S.123). Namen tega je, da se omogoči boljše razumevanje posojilnih politik in politik financiranja v bančnem sektorju ter boljše spremljanje medbančne aktivnosti. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | V zvezi s postavkami znotraj skupine se doda razčlenitev za postavke posojil in vlog poročevalskih enot ter njihove transakcije z institucijami, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank (S.122), da se omogoči ugotavljanje povezav med subjekti, ki pripadajo isti skupini (domači in druge države članice euroobmočja). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | V zvezi z imetji dolžniških vrednostih papirjev s prvotno zapadlostjo do enega leta se, z razčlenitvijo po valutah, doda razčlenitev za državo (S.13), da se zagotovi boljši pregled nad povezavami med državo in bankami. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Nekatere vloge/posojila, ki izhajajo iz repo/povratnih repo poslov ali sorodnih operacij, so lahko povezani s transakcijami s centralnimi nasprotnimi strankami. Centralna nasprotna stranka je subjekt, ki se pravno umesti med nasprotne stranke pri pogodbah na finančnih trgih, tako da postane kupec za vsakega prodajalca in prodajalec za vsakega kupca. V skladu s členom 8(2) je te posle treba poročati med vlogami in posojili, ne glede na obravnavo, ki se uporablja za druge namene poročanja. Ker take transakcije pogosto nadomeščajo dvostranske posle med MFI, se doda razčlenitev za repo posle in povratne repo posle, ki vključujejo centralne nasprotne stranke, ki so razvrščene med druge finančne posrednike (S.125). |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | „Domače“ nasprotne stranke so opredeljene ločeno od nasprotnih strank iz „euroobmočja, razen domačih“, v vseh statističnih razčlenitvah. Nasprotne stranke, ki se nahajajo v euroobmočju, se opredelijo glede na njihov domači sektor ali institucionalno klasifikacijo v skladu s seznami, ki jih za statistične namene vzdržuje ECB, in njenim priročnikom Manual on MFI balance sheet statistics (Priročnik za statistiko bilance stanja MFI) ter ESR 2010. Institucije EU, ki so rezidenti euroobmočja in hkrati niso rezidenti države članice (na primer ECB), se poročajo kot nasprotne stranke iz „euroobmočja, razen domači“. Nasprotne stranke, ki se nahajajo zunaj držav članic, se razvrstijo v skladu s sistemom nacionalnih računov (v nadaljnjem besedilu: SNR 2008). |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | V primeru delnic/enot SDT, ki so jih izdale MFI držav članic euroobmočja, poročevalske enote poročajo najmanj podatke o rezidenčnosti imetnikov po razčlenitvi domači/euroobmočje razen domači/tujina, da bi se omogočila izključitev imetij nerezidentov euroobmočja. NCB lahko izpeljejo potrebne statistične informacije tudi iz podatkov, zbranih na podlagi Uredbe (EU) št. 1011/2012 (ECB/2012/24), kolikor so ti podatki skladni z roki iz člena 7 te uredbe in z minimalnimi standardi iz Priloge IV.






  (a) | V zvezi z delnicami/enotami SDT, za katere se v skladu z nacionalno zakonodajo vodi evidenca o identiteti imetnikov, ki vključuje informacijo o njihovi rezidenčnosti, poročajo SDT izdajatelji ali osebe, ki jih zakonito zastopajo, v mesečni bilanci stanja podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov svojih izdanih delnic/enot. |
| --- | --- | --- |

5.7

(a)

V zvezi z delnicami/enotami SDT, za katere se v skladu z nacionalno zakonodajo vodi evidenca o identiteti imetnikov, ki vključuje informacijo o njihovi rezidenčnosti, poročajo SDT izdajatelji ali osebe, ki jih zakonito zastopajo, v mesečni bilanci stanja podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov svojih izdanih delnic/enot.

| (b) | V zvezi delnicami/enotami SDT, za katere se v skladu z nacionalno zakonodajo evidenca o identiteti imetnikov ne vodi ali pa se vodi, vendar ne vključuje informacije o njihovi rezidenčnosti, poročajo poročevalske enote podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti v skladu s pristopom, ki ga določi zadevna NCB v soglasju z ECB. Ta zahteva je omejena na eno od naslednjih možnosti ali kombinacijo teh možnosti, ki se izberejo ob upoštevanju organiziranosti upoštevnih trgov in nacionalnih pravnih ureditev v zadevni državi članici. NCB bo to periodično spremljala.






  (i) | SDT izdajatelji:
  SDT izdajatelji ali osebe, ki jih zakonito zastopajo, poročajo podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov svojih izdanih delnic/enot. Take informacije lahko zagotovi agent, ki distribuira delnice/enote, ali kateri koli drug subjekt, udeležen pri izdaji, odkupu ali prenosu delnic/enot. |
| --- | --- | --- |

(b)

V zvezi delnicami/enotami SDT, za katere se v skladu z nacionalno zakonodajo evidenca o identiteti imetnikov ne vodi ali pa se vodi, vendar ne vključuje informacije o njihovi rezidenčnosti, poročajo poročevalske enote podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti v skladu s pristopom, ki ga določi zadevna NCB v soglasju z ECB. Ta zahteva je omejena na eno od naslednjih možnosti ali kombinacijo teh možnosti, ki se izberejo ob upoštevanju organiziranosti upoštevnih trgov in nacionalnih pravnih ureditev v zadevni državi članici. NCB bo to periodično spremljala.

(i)

SDT izdajatelji:

SDT izdajatelji ali osebe, ki jih zakonito zastopajo, poročajo podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov svojih izdanih delnic/enot. Take informacije lahko zagotovi agent, ki distribuira delnice/enote, ali kateri koli drug subjekt, udeležen pri izdaji, odkupu ali prenosu delnic/enot.

| (ii) | MFI in DFP kot skrbniki delnic/enot SDT:
  Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki delujejo kot skrbniki delnic/enot SDT, podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot, ki so jih izdali rezidenčni SDT in so v skrbništvu v imenu imetnika ali drugega posrednika, ki prav tako deluje kot skrbnik. Ta možnost se uporabi, če: (i) skrbnik razlikuje delnice/enote SDT, ki so v skrbništvu v imenu imetnikov, od tistih, ki so v skrbništvu v imenu drugih skrbnikov; in (ii) je večina delnic/enot SDT v skrbništvu domačih rezidenčnih institucij, ki so razvrščene med finančne posrednike (MFI ali DFP). |
| --- | --- |

(ii)

MFI in DFP kot skrbniki delnic/enot SDT:

Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki delujejo kot skrbniki delnic/enot SDT, podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot, ki so jih izdali rezidenčni SDT in so v skrbništvu v imenu imetnika ali drugega posrednika, ki prav tako deluje kot skrbnik. Ta možnost se uporabi, če: (i) skrbnik razlikuje delnice/enote SDT, ki so v skrbništvu v imenu imetnikov, od tistih, ki so v skrbništvu v imenu drugih skrbnikov; in (ii) je večina delnic/enot SDT v skrbništvu domačih rezidenčnih institucij, ki so razvrščene med finančne posrednike (MFI ali DFP).

| (iii) | MFI in DFP kot poročevalci transakcij, ki jih rezidenti opravijo z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega SDT:
  Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki delujejo kot poročevalci transakcij, ki jih opravijo rezidenti z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega SDT, podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot, ki so jih izdali rezidenčni SDT in s katerimi trgujejo v imenu imetnika ali drugega posrednika, prav tako udeleženega pri transakciji. Ta možnost se uporabi, če: (i) je zajetje poročanja celovito, tj. zajema v bistvenem delu vse transakcije, ki jih opravijo poročevalske enote; (ii) se zagotovijo točni podatki o nakupih in prodajah z nerezidenti euroobmočja; (iii) so razlike med vrednostjo ob izdaji in odkupno vrednostjo enakih delnic/enot, brez provizij, minimalne; (iv) je znesek delnic/enot, ki jih izda rezidenčni SDT in jih imajo nerezidenti euroobmočja, majhen. |
| --- | --- |

(iii)

MFI in DFP kot poročevalci transakcij, ki jih rezidenti opravijo z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega SDT:

Kot poročevalske enote poročajo MFI in DFP, ki delujejo kot poročevalci transakcij, ki jih opravijo rezidenti z nerezidenti in vključujejo delnice/enote rezidenčnega SDT, podatke o razčlenitvi po rezidenčnosti imetnikov delnic/enot, ki so jih izdali rezidenčni SDT in s katerimi trgujejo v imenu imetnika ali drugega posrednika, prav tako udeleženega pri transakciji. Ta možnost se uporabi, če: (i) je zajetje poročanja celovito, tj. zajema v bistvenem delu vse transakcije, ki jih opravijo poročevalske enote; (ii) se zagotovijo točni podatki o nakupih in prodajah z nerezidenti euroobmočja; (iii) so razlike med vrednostjo ob izdaji in odkupno vrednostjo enakih delnic/enot, brez provizij, minimalne; (iv) je znesek delnic/enot, ki jih izda rezidenčni SDT in jih imajo nerezidenti euroobmočja, majhen.

| (iv) | Če se možnosti (i) do (ii) ne uporabita, poročevalske enote, vključno z MFI in DFP, poročajo ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij. |
| --- | --- |

(iv)

Če se možnosti (i) do (ii) ne uporabita, poročevalske enote, vključno z MFI in DFP, poročajo ustrezne podatke na podlagi razpoložljivih informacij.

6.   Razčlenitev kapitala in rezerv

Ta razčlenitev je potrebna za zagotavljanje informacij o računovodskih komponentah kapitala in rezerv ter za spremljanje medsebojnega vpliva med to postavko in drugimi gibanji v bilanci stanja.

7.   Opredelitev bilančnih postavk za izvedene finančne instrumente in obračunane obresti na posojila in vloge med preostalimi sredstvi in preostalimi obveznostmi.

Ta razčlenitev je potrebna, da se poveča skladnost statistik.

8.   Lastna imetja vrednostnih papirjev

V tabeli 1 se zahtevajo informacije o lastnih imetjih dolžniških in lastniških vrednostnih papirjev, ki so jih izdale MFI in ki so izključena iz sredstev in obveznosti v skladu s členom 8(4).

Image 3

  Tabela 1 Mesečna stanja (1) 1

Image 4

Image 5

Image 6

DEL 3

Bilanca stanja (četrtletna stanja)

Da bi ECB lahko dodatno analizirala denarna gibanja in zadostila drugim statističnim namenom, zahteva v zvezi s ključnimi postavkami naslednje:

| 1. | Razčlenitev po podsektorjih in zapadlosti za posojila subjektom iz euroobmočja, ki niso MFI (glej tabelo 2).
  To se zahteva, da bi omogočili spremljanje popolne strukture celotnega kreditnega financiranja (posojila in vrednostni papirji) v zvezi s sektorjem imetnikov denarja po podsektorjih in zapadlosti.
  Za posojila nefinančnim družbam in gospodinjstvom, denominirana v eurih, s prvotno zapadlostjo nad enim letom in s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma se zahtevajo nadaljnje postavke „od tega“ glede določenih preostalih zapadlosti in obdobij sprememb obrestne mere (glej tabelo 2). Sprememba obrestne mere se razume kot sprememba obrestne mere za posojilo, ki je določena v trenutni posojilni pogodbi. Posojila, za katera je določena sprememba obrestne mere, med drugim vključujejo posojila z obrestnimi merami, ki se periodično revidirajo v skladu s spreminjanjem indeksa, npr. EURIBOR, posojila, katerih obrestna mera se redno revidira, tj. spremenljiva obrestna mera, in posojila, katerih obrestna mera se revidira po diskreciji posojilodajalca. |
| --- | --- |

1.

Razčlenitev po podsektorjih in zapadlosti za posojila subjektom iz euroobmočja, ki niso MFI (glej tabelo 2).

To se zahteva, da bi omogočili spremljanje popolne strukture celotnega kreditnega financiranja (posojila in vrednostni papirji) v zvezi s sektorjem imetnikov denarja po podsektorjih in zapadlosti.

Za posojila nefinančnim družbam in gospodinjstvom, denominirana v eurih, s prvotno zapadlostjo nad enim letom in s prvotno zapadlostjo nad dvema letoma se zahtevajo nadaljnje postavke „od tega“ glede določenih preostalih zapadlosti in obdobij sprememb obrestne mere (glej tabelo 2). Sprememba obrestne mere se razume kot sprememba obrestne mere za posojilo, ki je določena v trenutni posojilni pogodbi. Posojila, za katera je določena sprememba obrestne mere, med drugim vključujejo posojila z obrestnimi merami, ki se periodično revidirajo v skladu s spreminjanjem indeksa, npr. EURIBOR, posojila, katerih obrestna mera se redno revidira, tj. spremenljiva obrestna mera, in posojila, katerih obrestna mera se revidira po diskreciji posojilodajalca.

| 2. | Razčlenitev obveznosti iz naslova vlog do države (razen do centralne države) v državah članicah euroobmočja po podsektorjih (glej tabelo 2).
  To se zahteva kot dopolnilna informacija k mesečnemu poročanju. |
| --- | --- |

2.

Razčlenitev obveznosti iz naslova vlog do države (razen do centralne države) v državah članicah euroobmočja po podsektorjih (glej tabelo 2).

To se zahteva kot dopolnilna informacija k mesečnemu poročanju.

| 3. | Sektorska razčlenitev postavk z nasprotnimi strankami zunaj euroobmočja (glej tabelo 2).
  Sektorska klasifikacija v skladu s SNR 2008 se uporabi, kjer ESR 2010 ne velja. |
| --- | --- |

3.

Sektorska razčlenitev postavk z nasprotnimi strankami zunaj euroobmočja (glej tabelo 2).

Sektorska klasifikacija v skladu s SNR 2008 se uporabi, kjer ESR 2010 ne velja.

| 4. | Opredelitev nepremičnin med nefinančnimi sredstvi.
  Ta razčlenitev se zahteva, da se zagotovijo dodatne informacije o nefinančnih sredstvih in spremlja relativna pomembnost deležev v nepremičninah s strani bančnega sektorja. |
| --- | --- |

4.

Opredelitev nepremičnin med nefinančnimi sredstvi.

Ta razčlenitev se zahteva, da se zagotovijo dodatne informacije o nefinančnih sredstvih in spremlja relativna pomembnost deležev v nepremičninah s strani bančnega sektorja.

| 5. | Opredelitev bilančnih postavk za izvedene finančne instrumente s sektorsko razčlenitvijo med preostalimi sredstvi in preostalimi obveznostmi (glej tabelo 2).
  Ta razčlenitev se zahteva, da se poveča skladnost statistik, in dopolnjuje mesečno poročanje. |
| --- | --- |

5.

Opredelitev bilančnih postavk za izvedene finančne instrumente s sektorsko razčlenitvijo med preostalimi sredstvi in preostalimi obveznostmi (glej tabelo 2).

Ta razčlenitev se zahteva, da se poveča skladnost statistik, in dopolnjuje mesečno poročanje.

| 6. | Razčlenitev imetij lastniških vrednostnih papirjev na delnice, ki kotirajo na borzi, delnice, ki ne kotirajo na borzi, ter drug lastniški kapital (glej tabelo 2).
  To dopolnjuje mesečno poročanje z zagotovitvijo informacij o tem, kako se lahko z lastniškimi vrednostnimi papirji trguje. |
| --- | --- |

6.

Razčlenitev imetij lastniških vrednostnih papirjev na delnice, ki kotirajo na borzi, delnice, ki ne kotirajo na borzi, ter drug lastniški kapital (glej tabelo 2).

To dopolnjuje mesečno poročanje z zagotovitvijo informacij o tem, kako se lahko z lastniškimi vrednostnimi papirji trguje.

| 7. | Razčlenitev po državah in postavke v razmerju do Evropske investicijske banke, Evropskega mehanizma za stabilnost, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Enotnega odbora za reševanje (glej tabelo 3).
  Ta razčlenitev se zahteva zaradi nadaljnje analize denarnih gibanj, zaradi zagotovitve statističnih informacij, ki se nanašajo na države članice, ki bodo morda sprejele euro, in za preverjanje kakovosti podatkov.
  Razčlenitev po državah se zagotovi za vsako državo članico. Kadar država pristopi k Uniji, se poročanje razčlenitve za to državo članico začne s četrtletnim referenčnim obdobjem, ki vključuje datum njenega pristopa.
  Razčlenitev po državah se zagotovi tudi za države, ki izstopajo ali so izstopile iz Unije, tj. kot ločena razčlenitev znotraj postavke „tujina (brez EU)“. |
| --- | --- |

7.

Razčlenitev po državah in postavke v razmerju do Evropske investicijske banke, Evropskega mehanizma za stabilnost, Evropskega instrumenta za finančno stabilnost in Enotnega odbora za reševanje (glej tabelo 3).

Ta razčlenitev se zahteva zaradi nadaljnje analize denarnih gibanj, zaradi zagotovitve statističnih informacij, ki se nanašajo na države članice, ki bodo morda sprejele euro, in za preverjanje kakovosti podatkov.

Razčlenitev po državah se zagotovi za vsako državo članico. Kadar država pristopi k Uniji, se poročanje razčlenitve za to državo članico začne s četrtletnim referenčnim obdobjem, ki vključuje datum njenega pristopa.

Razčlenitev po državah se zagotovi tudi za države, ki izstopajo ali so izstopile iz Unije, tj. kot ločena razčlenitev znotraj postavke „tujina (brez EU)“.

| 8. | Sektorska razčlenitev za čezmejne vloge in posojila v euroobmočju, ki jih deponirajo oziroma prejmejo ne-MFI (glej tabelo 3).
  Ta razčlenitev se zahteva zaradi ocene postavk poročevalskih enot v vsaki posamezni državi članici z nasprotnimi strankami, ki so rezidenti v drugih državah članicah euroobmočja.
  Kadar država članica sprejme euro, se poročanje razčlenitve za to državo članico začne s četrtletnim referenčnim obdobjem, ki vključuje datum njenega sprejetja eura. |
| --- | --- |

8.

Sektorska razčlenitev za čezmejne vloge in posojila v euroobmočju, ki jih deponirajo oziroma prejmejo ne-MFI (glej tabelo 3).

Ta razčlenitev se zahteva zaradi ocene postavk poročevalskih enot v vsaki posamezni državi članici z nasprotnimi strankami, ki so rezidenti v drugih državah članicah euroobmočja.

Kadar država članica sprejme euro, se poročanje razčlenitve za to državo članico začne s četrtletnim referenčnim obdobjem, ki vključuje datum njenega sprejetja eura.

| 9. | Razčlenitev po valutah (glej tabelo 4).
  Razčlenitev po valutah se zahteva za posojila v zvezi z nacionalno valuto vsake države članice zunaj euroobmočja in za imetja vlog, posojil in dolžniških vrednostnih papirjev v izbranih valutah (GBP, USD, CHF in JPY).
  Ta razčlenitev se zahteva, da bi se omogočil izračun transakcij za denarne agregate in protipostavke, prilagojene za tečajne razlike, kadar ti agregati vključujejo vse valute združeno. |
| --- | --- |

9.

Razčlenitev po valutah (glej tabelo 4).

Razčlenitev po valutah se zahteva za posojila v zvezi z nacionalno valuto vsake države članice zunaj euroobmočja in za imetja vlog, posojil in dolžniških vrednostnih papirjev v izbranih valutah (GBP, USD, CHF in JPY).

Ta razčlenitev se zahteva, da bi se omogočil izračun transakcij za denarne agregate in protipostavke, prilagojene za tečajne razlike, kadar ti agregati vključujejo vse valute združeno.

Image 7

  Tabela 2 Četrtletna stanja (razčlenitev po sektorjih)

Image 8

Tabela 3

Četrtletna stanja (razčlenitev po državah)

| POSTAVKE BILANCE STANJA | EU | Tujina (brez EU) |
| --- | --- | --- |
| |
| | Druga država članica euroobmočja | Država članica zunaj euroobmočja | Izbrane institucije EU (*1) | | od tega: Združeno kraljestvo |
| OBVEZNOSTI | | | | | |
| 8. | Gotovina v obtoku |

POSTAVKE BILANCE STANJA

EU

Tujina (brez EU)

Druga država članica euroobmočja

Država članica zunaj euroobmočja

Izbrane institucije EU (*1)

od tega: Združeno kraljestvo

OBVEZNOSTI

8.

| 9. | Vloge |
| --- | --- |

9.

od MFI

od ne-MFI

država

drugi finančni posredniki,

izvajalci pomožnih finančnih

dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci zavarovalne družbe

pokojninski skladi investicijski skladi razen SDT

nefinančne družbe gospodinjstva in nepridobitne

institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva

| 10. | Izdani dolžniški vrednostni papirji |
| --- | --- |

10.

| 11. | Delnice/enote SDT |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

12.

| 13. | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

13.

SREDSTVA

| 1. | Gotovina |
| --- | --- |

1.

| 2. | Posojila |
| --- | --- |

2.

MFI

ne-MFI država

drugi finančni posredniki + izvajalci pomožnih finančnih institucije in posojilodajalci

zavarovalne družbe

pokojninski skladi

investicijski skladi razen SDT

nefinančne družbe

gospodinjstva in nepridobitne

institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva

| 3. | Imetja dolžniških vrednostnih papirjev |
| --- | --- |

3.

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

ki jih izdajo MFI

do 1 leta

nad 1 letom in do 2 let

nad 2 letoma

ki jih izdajo ne-MFI

od tega: država

| 4. | Lastniški kapital |
| --- | --- |

4.

| 5. | Delnice/enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

5.

Delnice/enote SDT

Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT

| 6. | Nefinančna sredstva |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preostala sredstva |
| --- | --- |

7.

Tabela 4

Četrtletna stanja (razčlenitev po valutah)

| POSTAVKE BILANCE STANJA | Vse valute združeno | Euro | Valute EU razen eura | Valute, ki niso valute EU | Izbrane valute |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Skupaj | Valuta vsake države članice EU | | GBP | USD | JPY | CHF |
| OBVEZNOSTI | | | | | | | | | |
| 9. | Vloge |

POSTAVKE BILANCE STANJA

Vse valute združeno

Euro

Valute EU razen eura

Valute, ki niso valute EU

Izbrane valute

Skupaj

Valuta vsake države članice EU

GBP

USD

JPY

CHF

OBVEZNOSTI

9.

| A. | Domače |
| --- | --- |

A.

Domače

od MFI

M

M

od ne-MFI

M

| B. | Euroobmočje razen domače |
| --- | --- |

B.

Euroobmočje razen domače

od MFI

M

M

od ne-MFI

M

| C. | Tujina |
| --- | --- |

C.

Tujina

do 1 leta

M

nad 1 letom

M

od MFI

Q

od ne-MFI

Q

| 10. | Izdani dolžniški vrednostni papirji |
| --- | --- |

10.

M

M

SREDSTVA

| 2. | Posojila |
| --- | --- |

2.

| A. | Domača |
| --- | --- |

A.

Domača

MFI

M

ne-MFI

M

M

| B. | Euroobmočje razen domača |
| --- | --- |

B.

Euroobmočje razen domača

MFI

M

ne-MFI

M

M

| C. | Tujina |
| --- | --- |

C.

Tujina

do 1 leta

M

nad 1 letom

M

MFI

Q

ne-MFI

Q

| 3. | Imetja dolžniških vrednostnih papirjev |
| --- | --- |

3.

| A. | Domači |
| --- | --- |

A.

Domači

ki jih izdajo MFI

M

M

ki jih izdajo ne-MFI

M

M

| B. | Euroobmočje razen domači |
| --- | --- |

B.

Euroobmočje razen domači

ki jih izdajo MFI

M

M

ki jih izdajo ne-MFI

M

M

| C. | Tujina |
| --- | --- |

C.

Tujina

ki jih izdajo MFI

Q

ki jih izdajo ne-MFI

Q

M

Zahteve po mesečnih podatkih, glej tabelo 1.

Q

Zahteve po četrtletnih podatkih, glej tabelo 2.

DEL 4

Poročanje prevrednotovalnih popravkov za urejanje transakcij

Prevrednotovalni popravki so potrebni, da lahko ECB izračuna finančne transakcije. Zagotavljajo informacije o učinkih sprememb cen ali drugih vrednotenj na stanja sredstev in obveznosti ob koncu obdobja, ki se poročajo v bilanci stanja. Spremembe stanj zaradi učinka gibanja deviznih tečajev na sredstva in obveznosti, ki niso denominirane v eurih, niso vključene v sporočene prevrednotovalne popravke (popravki zaradi deviznega tečaja za namene priprave transakcij se izpeljejo ločeno).

Minimalne zahteve za poročanje prevrednotovalnih popravkov so določene v tabelah 1A in 2A. Posebni vidiki za poročanje prevrednotovalnih popravkov posojil in vrednostnih papirjev so predstavljeni v nadaljevanju.

1.   Prevrednotenje posojil (vključno z delnimi odpisi/odpisi)

Prevrednotovalni popravki odražajo vsakršne spremembe v sporočenih stanjih posojil v skladu z deloma 2 in 3, ki so nastale zaradi delnih odpisov, vključno z odpisovanjem celotnega stanja posojila (odpis), in razveljavitve delnih odpisov/odpisov. Popravek bi moral odraziti tudi spremembe rezervacij za izgube iz posojil, če NCB dovoli, da se stanja v bilanci stanja evidentirajo v neto zneskih brez rezervacij za izgube iz posojil v skladu s členom 8(3). Evidentira se tudi prevrednotovalni popravek, s katerim se evidentira razlika med spremembo stanj posojil, ki nastane zaradi odsvojitve posojila (z odpravo pripoznanja iz bilance stanja), in vrednostjo transakcije (tj. prodajno ceno). Podobno pridobitev posojila po ceni, ki je nižja od sporočenih stanj, povzroči pozitivno prevrednotenje.

2.   Cenovno prevrednotenje vrednostnih papirjev

Popravek v zvezi s cenovnim prevrednotenjem vrednostnih papirjev se nanaša na nihanja v vrednotenju vrednostnih papirjev, ki nastanejo zaradi spremembe cene, po kateri so vrednostni papirji evidentirani ali se z njimi trguje. Popravek vključuje spremembe, ki se sčasoma pojavijo v vrednosti stanj v bilanci stanja na koncu obdobja zaradi sprememb referenčne vrednosti, po kateri so vrednostni papirji evidentirani, tj. potencialni dobički/izgube. Vsebuje lahko tudi spremembe v vrednotenju, ki izhajajo iz transakcij z vrednostnimi papirji, tj. realizirane dobičke/izgube.

Za poročanje izdanih dolžniških vrednostnih papirjev ni minimalnih zahtev. Če pa imajo običajni postopki vrednotenja, ki jih poročevalske enote uporabljajo za izdane dolžniške vrednostne papirje, za posledico spremembe stanj teh vrednostnih papirjev na koncu obdobja, lahko NCB zbirajo podatke, povezane s temi spremembami.

Image 9

  Tabela 1A Mesečni prevrednotovalni popravki (1) (1)

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  Tabela 2A Četrtletni prevrednotovalni popravki (1) 1

Image 14

DEL 5

Zahteve za statistično poročanje listinjenja posojil in drugih prenosov posojil

1.   Splošne zahteve

| 1.1 | Podatki se poročajo v skladu s členom 8(2) z dodatnimi zahtevami iz člena 8(3), kadar to pride v poštev. Vse postavke podatkov se razčlenijo glede na rezidenčnost in podsektor dolžnikov iz posojila, kakor je nakazano v naslovih stolpcev tabele 5. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Prikaže se razčlenitev na listinjenje in druge prenose posojil. Posojila, odsvojena med fazo skladiščenja pri listinjenju, se obravnavajo, kot da bi že bila olistinjena. Za listinjenje, ki vključuje DPFS, ki so rezidenti v euroobmočju, je potrebna ločena opredelitev. Za druge prenose posojil je potrebna ločena opredelitev, če je nasprotna stranka domača MFI ali nedomača MFI euroobmočja. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Prenosi posojil se prav tako razlikujejo glede na učinek na stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I:






  (a) | prenosi z učinkom na sporočena stanja so odsvojitve, ki imajo za posledico odpravo pripoznanja, in pridobitve, ki imajo za posledico pripoznanje ali ponovno pripoznanje posojil; in |
| --- | --- | --- |

1.3

(a)

prenosi z učinkom na sporočena stanja so odsvojitve, ki imajo za posledico odpravo pripoznanja, in pridobitve, ki imajo za posledico pripoznanje ali ponovno pripoznanje posojil; in

| (b) | prenosi brez učinka na sporočena stanja so odsvojitve, ki zaradi uporabe MSRP 9 ali podobnih pravil nimajo za posledico odprave pripoznanja posojil, in pridobitve posojil, ki jih je MFI pred tem prenesla brez odprave pripoznanja v svoji bilanci stanja. Posojila, ki se predložijo Eurosistemu kot zavarovanje za kreditne posle denarne politike v obliki bančnih posojil, kar ima za posledico njihov prenos brez odprave pripoznanja v bilanci stanja, so izključena iz zneskov, ki se poročajo v tabeli 5. |
| --- | --- |

(b)

prenosi brez učinka na sporočena stanja so odsvojitve, ki zaradi uporabe MSRP 9 ali podobnih pravil nimajo za posledico odprave pripoznanja posojil, in pridobitve posojil, ki jih je MFI pred tem prenesla brez odprave pripoznanja v svoji bilanci stanja. Posojila, ki se predložijo Eurosistemu kot zavarovanje za kreditne posle denarne politike v obliki bančnih posojil, kar ima za posledico njihov prenos brez odprave pripoznanja v bilanci stanja, so izključena iz zneskov, ki se poročajo v tabeli 5.

| 1.4 | V zvezi s prenosi z učinkom na sporočena stanja posojil MFI nadalje razčlenijo prenose, pri katerih delujejo kot serviser stanja prenesenih posojil. |
| --- | --- |

1.4

2.   Zahteve za poročanje prenosov posojil

| 2.1 | MFI izračunajo neto prenose posojil kot pridobitve v mesecu minus odsvojitve v mesecu. Za ta namen MFI uporabijo transakcijske vrednosti pridobitev in odsvojitev (tj. vrednost nakupov oziroma prodaj). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | MFI zagotovijo podatke o prenosih posojil v skladu s tabelo 5a tako:






  (a) | pridobitve in odsvojitve s strani MFI z učinkom na njena stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, se uvrstijo v sklop 1, če MFI deluje kot serviser, in sklop 2, če MFI ne deluje kot serviser; in |
| --- | --- | --- |

2.2

(a)

pridobitve in odsvojitve s strani MFI z učinkom na njena stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, se uvrstijo v sklop 1, če MFI deluje kot serviser, in sklop 2, če MFI ne deluje kot serviser; in

| (b) | pridobitve in odsvojitve s strani MFI brez učinka na njena stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, se uvrstijo v sklop 3. |
| --- | --- |

(b)

pridobitve in odsvojitve s strani MFI brez učinka na njena stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, se uvrstijo v sklop 3.

| 2.3 | V zvezi z uvrstitvijo, navedeno v oddelku 2.2(a), lahko NCB dajo MFI navodilo, da uvrstijo prenose posojil v sklop 1 namesto v sklop 2, če druga domača MFI deluje kot serviser prenesenih posojil. NCB bodo zahtevale, da se taki prenosi posojil v statističnem poročanju evidentirajo ločeno od tistih, ki jih prenese in servisira ista MFI. |
| --- | --- |

2.3

3.   Zahteve za poročanje stanj prenesenih posojil

| 3.1 | MFI zagotovijo podatke v skladu s tabelo 5b o stanjih posojil ob koncu meseca tako:






  (a) | stanja posojil, ki jih je MFI prenesla z učinkom na stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, in pri katerih MFI deluje kot serviser, se uvrstijo v sklop 1; in |
| --- | --- | --- |

3.1

(a)

stanja posojil, ki jih je MFI prenesla z učinkom na stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, in pri katerih MFI deluje kot serviser, se uvrstijo v sklop 1; in

| (b) | stanja posojil, ki jih je MFI prenesla brez učinka na stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, zaradi uporabe MSRP 9 ali podobnih pravil, se uvrstijo v sklop 3. |
| --- | --- |

(b)

stanja posojil, ki jih je MFI prenesla brez učinka na stanja posojil, ki se poročajo v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I, zaradi uporabe MSRP 9 ali podobnih pravil, se uvrstijo v sklop 3.

| 3.2 | V zvezi z uvrstitvijo, navedeno v oddelku 3.1(a), če NCB da MFI navodilo, da uvrstijo prenose posojil v skladu z oddelkom 2.3, MFI v sklop 1 vključijo stanja posojil, ki jih prenese druga domača MFI, za katero delujejo kot serviser, kolikor ta posojila niso vključena v sporočena stanja domačih MFI v skladu z deloma 2 in 3 Priloge I. NCB bodo zahtevale, da se taka stanja v statističnem poročanju evidentirajo ločeno od tistih, ki jih prenese in servisira ista MFI. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | NCB lahko od MFI zahtevajo dodatne informacije za razlago gibanj stanj posojil, zlasti glede spremembe nasprotne stranke, ki ima prenesena posojila, ali spremembe sporazuma o servisiranju posojil, katerih pripoznanje je bilo odpravljeno, zaradi česar so morda potrebni prerazvrstitveni popravki, da bi ECB lahko pravilno prilagodila gibanja posojil glede na učinek listinjenja in drugih prenosov na bilanco stanja MFI. |
| --- | --- |

3.3

4.   Zahteve za poročanje prevrednotovalnih popravkov, ki vplivajo na stanja prenesenih posojil

| 4.1 | MFI zagotovijo podatke v skladu s tabelo 5b o prevrednotovalnih popravkih, ki odražajo kakršne koli spremembe stanj posojil ob koncu meseca, sporočenih v skladu z oddelkom 3, ki so posledica delnih odpisov ali odpisov posojil, in spremembe rezervacij za posojila (če se stanja evidentirajo v neto zneskih brez rezervacij). Prevrednotovalni popravki v mesecu prenosa posojila prav tako odražajo kakršno koli razliko med stanji prenesenih posojil in transakcijsko vrednostjo pridobitve ali odsvojitve, kakor je navedeno v oddelku 2. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | MFI zagotovijo podatke v skladu s tabelo 5b o prevrednotovalnih popravkih tako:






  (a) | prevrednotovalni popravki, ki ustrezajo stanjem prenesenih posojil, navedenim v oddelku 3.1(a), ob upoštevanju oddelka 3.2, kadar to pride v poštev, se uvrstijo v sklop 1; in |
| --- | --- | --- |

4.2

(a)

prevrednotovalni popravki, ki ustrezajo stanjem prenesenih posojil, navedenim v oddelku 3.1(a), ob upoštevanju oddelka 3.2, kadar to pride v poštev, se uvrstijo v sklop 1; in

| (b) | prevrednotovalni popravki, ki ustrezajo stanjem prenesenih posojil, navedenim v oddelku 3.1(b), se uvrstijo v sklop 3. |
| --- | --- |

(b)

prevrednotovalni popravki, ki ustrezajo stanjem prenesenih posojil, navedenim v oddelku 3.1(b), se uvrstijo v sklop 3.

Image 15

  Tabela 5a Neto prenosi posojil (pridobitve minus odsvojitve): mesečni podatki

Image 16

Image 17

  Tabela 5b Stanja in prevrednotovalni popravki prenesenih posojil: mesečni podatki

Image 18

DEL 6

Poenostavljeno poročanje za manjše kreditne institucije

Kadar NCB odobrijo odstopanja kreditnim institucijam v skladu s členom 9(2), jih lahko izvzamejo iz naslednjih zahtev:

| 1. | Razčlenitev po valutah, navedena v oddelku 4 dela 2. |
| --- | --- |

1.

Razčlenitev po valutah, navedena v oddelku 4 dela 2.

| 2. | Ločena opredelitev:






  (a) | postavk s centralnimi nasprotnimi strankami, kakor je navedeno v oddelku 5.5 dela 2, |
| --- | --- | --- |

2.

Ločena opredelitev:

(a)

postavk s centralnimi nasprotnimi strankami, kakor je navedeno v oddelku 5.5 dela 2,

| (b) | sindiciranih posojil, kakor je prikazano v tabeli 1 v delu 2, |
| --- | --- |

(b)

sindiciranih posojil, kakor je prikazano v tabeli 1 v delu 2,

| (c) | dolžniških vrednostnih papirjev z zapadlostjo do dveh let in nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 %, kakor je prikazano v tabeli 1 v delu 2, |
| --- | --- |

(c)

dolžniških vrednostnih papirjev z zapadlostjo do dveh let in nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 %, kakor je prikazano v tabeli 1 v delu 2,

| (d) | deležev v nepremičninah, kakor je navedeno v oddelku 4 dela 3. |
| --- | --- |

(d)

deležev v nepremičninah, kakor je navedeno v oddelku 4 dela 3.

| 3. | Sektorska razčlenitev, navedena v oddelku 3 dela 3. |
| --- | --- |

3.

Sektorska razčlenitev, navedena v oddelku 3 dela 3.

| 4. | Razčlenitev po državah, navedena v oddelku 7 dela 3. |
| --- | --- |

4.

Razčlenitev po državah, navedena v oddelku 7 dela 3.

| 5. | Razčlenitev po valutah, navedena v oddelku 9 dela 3. |
| --- | --- |

5.

Razčlenitev po valutah, navedena v oddelku 9 dela 3.

Poleg tega lahko te kreditne institucije izpolnijo zahteve za statistično poročanje, navedene v delih 2, 4 in 5, s poročanjem podatkov samo četrtletno in v rokih, določenih za četrtletno statistiko v členu 7(3).

DEL 7

Povzetek zahtev za statistično poročanje o postavkah bilance stanja(1)

| KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI |
| --- |
| POSTAVKE BILANCE STANJA |
| SREDSTVA | OBVEZNOSTI |
| 1. | Gotovina |

KATEGORIJE INSTRUMENTOV IN ZAPADLOSTI

POSTAVKE BILANCE STANJA

SREDSTVA

OBVEZNOSTI

1.

Gotovina

| 2. | Posojila | do 1 leta
   (2) |
| --- | --- | --- |

2.

Posojila

do 1 leta
   (2)

| | nad 1 letom in do 5 let
   (2) |
| --- | --- |

nad 1 letom in do 5 let
   (2)

| | nad 5 let
   (2) | od tega: postavke znotraj skupine |
| --- | --- | --- |

nad 5 let
   (2)

od tega: postavke znotraj skupine

| | od tega: sindicirana posojila |
| --- | --- |

od tega: sindicirana posojila

| | od tega: povratni repo posli |
| --- | --- |

od tega: povratni repo posli

| | od tega: postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev |
| --- | --- |

od tega: postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev

| | od tega: euro | do 1 leta
   (3) |
| --- | --- | --- |

od tega: euro

do 1 leta
   (3)

| | nad 1 letom in do 2 let
   (3) |
| --- | --- |

nad 1 letom in do 2 let
   (3)

| | nad 2 letoma in do 5 let
   (3) |
| --- | --- |

nad 2 letoma in do 5 let
   (3)

| | nad 5 let
   (3) | od tega: posojila revolving in prekoračitve stanja na računih
   (3) |
| --- | --- | --- |

nad 5 let
   (3)

od tega: posojila revolving in prekoračitve stanja na računih
   (3)

| | od tega: posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom
   (3) |
| --- | --- |

od tega: posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom
   (3)

| | od tega: obrestovana posojila po kreditnih karticah
   (3) |
| --- | --- |

od tega: obrestovana posojila po kreditnih karticah
   (3)

| | od tega: postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev |
| --- | --- |

od tega: postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev

Posojila s prvotno zapadlostjo nad 1 letom (euro)

| | od tega: posojila s preostalo zapadlostjo manj od 1 leta |
| --- | --- |

od tega: posojila s preostalo zapadlostjo manj od 1 leta

| | od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 1 letom in s spremembo obrestne mere v naslednjih 12 mesecih
  Posojila s prvotno zapadlostjo nad 2 letoma (euro) |
| --- | --- |

od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 1 letom in s spremembo obrestne mere v naslednjih 12 mesecih

Posojila s prvotno zapadlostjo nad 2 letoma (euro)

| | od tega: posojila s preostalo zapadlostjo manj od 2 let |
| --- | --- |

od tega: posojila s preostalo zapadlostjo manj od 2 let

| | od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 2 letoma in s spremembo obrestne mere v naslednjih 24 mesecih |
| --- | --- |

od tega: posojila s preostalo zapadlostjo nad 2 letoma in s spremembo obrestne mere v naslednjih 24 mesecih

| 3. | Imetja vrednostnih papirjev | do 1 leta
   (4) |
| --- | --- | --- |

3.

Imetja vrednostnih papirjev

do 1 leta
   (4)

| | nad 1 letom in do 2 let
   (4) |
| --- | --- |

nad 1 letom in do 2 let
   (4)

| | nad 2 letoma
   (4) |
| --- | --- |

nad 2 letoma
   (4)

| 4. | Lastniški kapital

  Delnice, ki kotirajo na borzi
  Delnice, ki ne kotirajo na borzi
  Drug lastniški kapital |
| --- | --- |

4.

Lastniški kapital

Delnice, ki kotirajo na borzi

Delnice, ki ne kotirajo na borzi

Drug lastniški kapital

| 5. | Delnice/enote investicijskih skladov

  Delnice/enote SDT
  Delnice/enote investicijskih skladov razen SDT |
| --- | --- |

5.

Delnice/enote investicijskih skladov

| 6. | Nefinančna sredstva

  od tega: nepremičnine |
| --- | --- |

6.

Nefinančna sredstva

od tega: nepremičnine

| 7. | Preostala sredstva | od tega: izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- | --- |

7.

Preostala sredstva

od tega: izvedeni finančni instrumenti

| | od tega: obračunane obresti na posojila |
| --- | --- |

od tega: obračunane obresti na posojila

| 8. | Gotovina v obtoku |
| --- | --- |

8.

Gotovina v obtoku

| 9. | Vloge | do 1 leta
   (5) |
| --- | --- | --- |

9.

Vloge

do 1 leta
   (5)

| | nad 1 letom
   (5) | od tega: postavke znotraj skupine |
| --- | --- | --- |

nad 1 letom
   (5)

od tega: postavke znotraj skupine

| | od tega: prenosljive vloge |
| --- | --- |

od tega: prenosljive vloge

| | od tega: do 2 let |
| --- | --- |

od tega: do 2 let

| | od tega: sindicirana posojila |
| --- | --- |

od tega: sindicirana posojila

| 9.1. | Vloge čez noč | od tega: prenosljive vloge |
| --- | --- | --- |

9.1.

Vloge čez noč

od tega: prenosljive vloge

| | od tega: postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev |
| --- | --- |

od tega: postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev

| 9.2. | Vezane vloge | do 1 leta |
| --- | --- | --- |

9.2.

Vezane vloge

do 1 leta

| | nad 1 letom in do 2 let |
| --- | --- |

nad 1 letom in do 2 let

| | nad 2 letoma |
| --- | --- |

nad 2 letoma

| 9.3. | Vloge na odpoklic z odpovednim rokom | do 3 mesecev |
| --- | --- | --- |

9.3.

Vloge na odpoklic z odpovednim rokom

do 3 mesecev

| | nad 3 meseci |
| --- | --- |

nad 3 meseci

| | od tega: nad 2 letoma
   (6) |
| --- | --- |

od tega: nad 2 letoma
   (6)

| 9.4. | Repo posli |
| --- | --- |

9.4.

Repo posli

| 10. | Delnice/enote SDT |
| --- | --- |

10.

Delnice/enote SDT

| 11. | Izdani dolžniški vrednostni papirji | do 1 leta |
| --- | --- | --- |

11.

Izdani dolžniški vrednostni papirji

do 1 leta

| | nad 1 letom in do 2 let | od tega: do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % |
| --- | --- | --- |

nad 1 letom in do 2 let

od tega: do 2 let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 %

| | nad 2 letoma |
| --- | --- |

nad 2 letoma

| 12. | Kapital in rezerve

  Lastniški kapital
  Dobiček ali izguba v obdobju poročanja
  Prihodki in odhodki, pripoznani neposredno v kapitalu
  Sredstva iz dohodka, ki se ne razdeli delničarjem
  Posebne in splošne rezervacije za sredstva |
| --- | --- |

12.

Kapital in rezerve

| 13. | Preostale obveznosti | od tega: izvedeni finančni instrumenti |
| --- | --- | --- |

13.

Preostale obveznosti

od tega: izvedeni finančni instrumenti

| | od tega: obračunane obresti na vloge |
| --- | --- |

od tega: obračunane obresti na vloge

KATEGORIJE NASPROTNIH STRANK IN NAMENOV

SREDSTVA

OBVEZNOSTI

| A. | Domači rezidenti | MFI | Centralne banke |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Domači rezidenti

MFI

Centralne banke

| | Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank |
| --- | --- |

Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank

| | SDT |
| --- | --- |

SDT

| | Ne-MFI | Država | centralna država |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Država

centralna država

| | regionalna država |
| --- | --- |

regionalna država

| | lokalna država |
| --- | --- |

lokalna država

| | skladi socialne varnosti |
| --- | --- |

skladi socialne varnosti

| | Drugi rezidenčni sektorji
   (7) | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Drugi rezidenčni sektorji
   (7)

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)
   (7)

| | drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127) (7) | od tega: centralne nasprotne stranke |
| --- | --- | --- |

drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127) (7)

od tega: centralne nasprotne stranke

| | od tega: DPFS |
| --- | --- |

od tega: DPFS

| | zavarovalne družbe (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

zavarovalne družbe (S.128)
   (7)

| | pokojninski skladi (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

pokojninski skladi (S.129)
   (7)

| | nefinančne družbe (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nefinančne družbe (S.11)
   (7)

| | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15)
   (7) | posojila za potrošnjo |
| --- | --- | --- |

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15)
   (7)

posojila za potrošnjo

| | posojila za nakup hiše |
| --- | --- |

posojila za nakup hiše

| | druga posojila | od tega: individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa |
| --- | --- | --- |

druga posojila

od tega: individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa

| A. | Domači rezidenti | MFI | Centralne banke |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Domači rezidenti

MFI

Centralne banke

| | Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank |
| --- | --- |

Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank

| | SDT |
| --- | --- |

SDT

| | Ne-MFI | Država | centralna država |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Država

centralna država

| | ostali sektor država | regionalna država |
| --- | --- | --- |

ostali sektor država

regionalna država

| | lokalna država |
| --- | --- |

lokalna država

| | skladi socialne varnosti |
| --- | --- |

skladi socialne varnosti

| | Drugi rezidenčni sektorji
   (7) | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Drugi rezidenčni sektorji
   (7)

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)
   (7)

| | drugi finančni posredniki (S.125)
   (7) | od tega: centralne nasprotne stranke |
| --- | --- | --- |

drugi finančni posredniki (S.125)
   (7)

od tega: centralne nasprotne stranke

| | od tega: DPFS |
| --- | --- |

od tega: DPFS

| | izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)
   (7) |
| --- | --- |

izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)
   (7)

| | lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)
   (7) |
| --- | --- |

lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)
   (7)

| | zavarovalne družbe (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

zavarovalne družbe (S.128)
   (7)

| | pokojninski skladi (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

pokojninski skladi (S.129)
   (7)

| | nefinančne družbe (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nefinančne družbe (S.11)
   (7)

| | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (7) |
| --- | --- |

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (7)

| B. | Rezidenti euroobmočja razen domači | MFI | Centralne banke | od tega: Evropska centralna banka |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Rezidenti euroobmočja razen domači

MFI

Centralne banke

od tega: Evropska centralna banka

| | Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank |
| --- | --- |

Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank

| | SDT |
| --- | --- |

SDT

| | Ne-MFI | Država | centralna država |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Država

centralna država

| | regionalna država |
| --- | --- |

regionalna država

| | lokalna država |
| --- | --- |

lokalna država

| | skladi socialne varnosti |
| --- | --- |

skladi socialne varnosti

| | Drugi rezidenčni sektorji
   (7) | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Drugi rezidenčni sektorji
   (7)

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)
   (7)

| | drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127) (7) | od tega: centralne nasprotne stranke
   (8) |
| --- | --- | --- |

drugi finančni posredniki, izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti ter lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.125 + S.126 + S.127) (7)

od tega: centralne nasprotne stranke
   (8)

| | od tega: DPFS
   (8) |
| --- | --- |

od tega: DPFS
   (8)

| | zavarovalne družbe (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

zavarovalne družbe (S.128)
   (7)

| | pokojninski skladi (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

pokojninski skladi (S.129)
   (7)

| | nefinančne družbe (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nefinančne družbe (S.11)
   (7)

| | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (7) | posojila za potrošnjo |
| --- | --- | --- |

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (7)

posojila za potrošnjo

| | posojila za nakup hiše |
| --- | --- |

posojila za nakup hiše

| | druga posojila | od tega: individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa |
| --- | --- | --- |

druga posojila

od tega: individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa

| B. | Rezidenti euroobmočja razen domači | MFI | Centralne banke | od tega: Evropska centralna banka |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Rezidenti euroobmočja razen domači

MFI

Centralne banke

od tega: Evropska centralna banka

| | Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank |
| --- | --- |

Institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralnih bank

| | SDT |
| --- | --- |

SDT

| | Ne-MFI | Država | centralna država |
| --- | --- | --- | --- |

Ne-MFI

Država

centralna država

| | ostali sektor država | regionalna država |
| --- | --- | --- |

ostali sektor država

regionalna država

| | lokalna država |
| --- | --- |

lokalna država

| | skladi socialne varnosti |
| --- | --- |

skladi socialne varnosti

| | Drugi rezidenčni sektorji
   (7) | investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Drugi rezidenčni sektorji
   (7)

investicijski skladi razen skladov denarnega trga (S.124)
   (7)

| | drugi finančni posredniki (S.125)
   (7) | od tega: centralne nasprotne stranke
   (8) |
| --- | --- | --- |

drugi finančni posredniki (S.125)
   (7)

od tega: centralne nasprotne stranke
   (8)

| | od tega: DPFS
   (8) |
| --- | --- |

od tega: DPFS
   (8)

| | izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)
   (7) |
| --- | --- |

izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126)
   (7)

| | lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)
   (7) |
| --- | --- |

lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127)
   (7)

| | zavarovalne družbe (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

zavarovalne družbe (S.128)
   (7)

| | pokojninski skladi (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

pokojninski skladi (S.129)
   (7)

| | nefinančne družbe (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nefinančne družbe (S.11)
   (7)

| | gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (7) |
| --- | --- |

gospodinjstva in nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 + S.15) (7)

| C. | Rezidenti tujine | MFI |
| --- | --- | --- |

C.

Rezidenti tujine

MFI

| | Ne-MFI | Država |
| --- | --- | --- |

Ne-MFI

Država

| | Drugi rezidenti |
| --- | --- |

Drugi rezidenti

| C. | Rezidenti tujine | MFI |
| --- | --- | --- |

C.

Rezidenti tujine

MFI

| | Ne-MFI | Država |
| --- | --- | --- |

Ne-MFI

Država

| | Drugi rezidenti |
| --- | --- |

Drugi rezidenti

| D. | Skupaj |
| --- | --- |

D.

Skupaj

| D. | Skupaj |
| --- | --- |

D.

Skupaj

VALUTE

| e | euro |
| --- | --- |

e

euro

| x | tuje valute – valute, razen eura (9) |
| --- | --- |

x

tuje valute – valute, razen eura (9)

---

(*1)  Za Evropsko investicijsko banko, Evropski mehanizem za stabilnost, Evropski instrument za finančno stabilnost in Enotni odbor za reševanje je treba podatke poročati ločeno.

(1)  Mesečne razčlenitve podatkov so označene v krepkem tisku, četrtletne razčlenitve pa v navadnem tisku.

(2)  Mesečna razčlenitev po zapadlosti se nanaša na posojila glavnim rezidenčnim sektorjem razen MFI, vključno z državo držav članic euroobmočja. Ustrezna razčlenitev po zapadlosti za posojila državi razen centralni državi držav članic euroobmočja je četrtletna.

(3)  Za posojila, odobrena nefinančnim družbam euroobmočja in gospodinjstvom. Poleg tega se zbere razčlenitev po zapadlosti za posojila gospodinjstvom po namenu posojila.

(4)  Mesečna razčlenitev po zapadlosti se nanaša samo na imetja vrednostnih papirjev, ki so jih izdale MFI iz euroobmočja, imetja vrednostnih papirjev, ki jih je izdal sektor država v državah članicah euroobmočja, pa vsebujejo razčlenitev za „do enega leta“. Kot četrtletni podatki so imetja vrednostnih papirjev, ki jih izdajo ne-MFI iz euroobmočja, razdeljena v „do enega leta“ in „nad enim letom“.

(5)  Samo z nasprotnimi strankami, ki so rezidenti v tujini.

(6)  Poročanje o postavki „vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad dvema letoma“ je prostovoljno, dokler se ne določi drugače.

(7)  Mesečna razčlenitev po podsektorjih se zahteva za posojila in vloge.

(8)  Pri repo poslih in povratnih repo poslih se zahteva razčlenitev za centralne nasprotne stranke, razvrščene v podsektor S.125. Poleg tega se pri posojilih, vlogah in imetjih dolžniških vrednostnih papirjev zahteva razčlenitev za nasprotne stranke, ki so družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev.

(9)  Četrtletna razčlenitev po valuti vsake druge države članice se zahteva za izbrane postavke posojil. Četrtletna razčlenitev za valute GBP, USD, JPY in CHF se zahteva za izbrane postavke vlog, posojil in imetja dolžniških vrednostnih papirjev.

---

PRILOGA II

NAČELA KONSOLIDIRANJA IN OPREDELITVE POJMOV

DEL 1

Konsolidiranje za statistične namene znotraj iste države članice

| 1. | Poročevalska populacija je za vsako državo članico, katere valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: država članica euroobmočja), sestavljena iz rezidenčnih MFI, ki so vključene na seznam MFI za statistične namene, in rezidenčnih kreditnih institucij, ki niso MFI. To so:






  (a) | institucije, ki so ustanovljene in se nahajajo na tem ozemlju, vključno s podrejenimi družbami nadrejenih družb zunaj tega ozemlja; in |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

institucije, ki so ustanovljene in se nahajajo na tem ozemlju, vključno s podrejenimi družbami nadrejenih družb zunaj tega ozemlja; in

| (b) | podružnice institucij, ki imajo svojo glavno upravo zunaj tega ozemlja. |
| --- | --- |

(b)

podružnice institucij, ki imajo svojo glavno upravo zunaj tega ozemlja.

Poročevalske enote za statistične namene konsolidirajo posle vseh svojih domačih poslovnih enot (registriranega sedeža ali glavne uprave in/ali podružnic), ki se nahajajo v isti državi članici. Institucije, ki se nahajajo v finančnih središčih offshore, se statistično obravnavajo kot rezidenti ozemelj, na katerih se ta središča nahajajo.

| 2. | Poročevalske enote poročajo o poslih vseh svojih nedomačih poslovnih enot tako:






  (a) | Če ima poročevalska enota podružnice na ozemlju drugih držav članic euroobmočja, šteje postavke nasproti vsem tem podružnicam za postavke nasproti rezidentom drugih držav članic euroobmočja. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Če ima poročevalska enota podružnice na ozemlju drugih držav članic euroobmočja, šteje postavke nasproti vsem tem podružnicam za postavke nasproti rezidentom drugih držav članic euroobmočja.

| (b) | Če ima poročevalska enota podružnice zunaj ozemlja držav članic euroobmočja, šteje postavke nasproti vsem tem podružnicam za postavke nasproti rezidentom tujine. |
| --- | --- |

(b)

Če ima poročevalska enota podružnice zunaj ozemlja držav članic euroobmočja, šteje postavke nasproti vsem tem podružnicam za postavke nasproti rezidentom tujine.

| (c) | Kadar je poročevalska enota podružnica, šteje postavke nasproti svoji glavni upravi ali nasproti drugim podružnicam iste institucije na ozemlju drugih držav članic euroobmočja za postavke nasproti rezidentom drugih držav članic euroobmočja. |
| --- | --- |

(c)

Kadar je poročevalska enota podružnica, šteje postavke nasproti svoji glavni upravi ali nasproti drugim podružnicam iste institucije na ozemlju drugih držav članic euroobmočja za postavke nasproti rezidentom drugih držav članic euroobmočja.

| (d) | Kadar je poročevalska enota podružnica, šteje postavke nasproti svoji glavni upravi ali nasproti drugim podružnicam iste institucije zunaj ozemlja drugih držav članic euroobmočja za postavke nasproti rezidentom tujine. |
| --- | --- |

(d)

Kadar je poročevalska enota podružnica, šteje postavke nasproti svoji glavni upravi ali nasproti drugim podružnicam iste institucije zunaj ozemlja drugih držav članic euroobmočja za postavke nasproti rezidentom tujine.

DEL 2

Opredelitve kategorij instrumentov

| 1. | Ta tabela določa podroben standardni opis kategorij instrumentov, ki jih nacionalne centralne banke (NCB) pretvorijo v kategorije, ki se uporabljajo na nacionalni ravni, v skladu s to uredbo. Tabela ni seznam posameznih finančnih instrumentov in opisi niso izčrpni. Opredelitve pojmov se nanašajo na ESR 2010. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Prvotna zapadlost, tj. zapadlost ob izdaji, se nanaša na določeno življenjsko dobo finančnega instrumenta, pred koncem katere ga ni mogoče odkupiti, npr. dolžniški vrednostni papirji, ali pred koncem katere se ga lahko izplača samo ob plačilu določene kazni, npr. nekatere vrste vlog. Odpovedni rok ustreza obdobju med trenutkom, ko imetnik odda obvestilo o nameri, da bo odkupil instrument, in datumom, na katerega je imetniku dopuščeno ta instrument brez kazni pretvoriti v gotovino. Finančni instrumenti se razvrščajo glede na odpovedni rok samo, če zapadlost ni dogovorjena. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Finančne terjatve se lahko razlikujejo po tržnosti. Terjatev je tržna, kadar se lahko njeno lastništvo prenese z ene enote na drugo z dostavo ali indosamenti ali se izravna, kot je to v primeru izvedenih finančnih instrumentov. Medtem ko se načeloma lahko trguje z vsakim finančnim instrumentom, so tržni instrumenti namenjeni trgovanju na organizirani borzi ali prek okenc, čeprav dejansko trgovanje ni potreben pogoj za tržnost. |
| --- | --- |

3.

Tabela

Kategorije instrumentov

KATEGORIJE SREDSTEV

| Kategorija | Opis glavnih značilnosti |
| --- | --- |
| 1. | Gotovina |

Kategorija

Opis glavnih značilnosti

1.

Gotovina

Imetja eurobankovcev in eurokovancev ter tujih bankovcev in kovancev v obtoku, ki so v splošni rabi za izvrševanje plačil.

| 2. | Posojila |
| --- | --- |

2.

Posojila

Imetja finančnih sredstev, ki nastanejo, ko upnik posodi sredstva dolžniku, in niso dokumentirana z dokumenti ali pa so dokumentirana z netržnimi dokumenti. Ta postavka vključuje tudi sredstva v obliki vlog poročevalskih enot. Za to postavko lahko NCB zahtevajo tudi polno sektorsko razčlenitev.

| 1. | Ta postavka vključuje:






  (a) | posojila, odobrena gospodinjstvom in nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, razčlenjena na:






  (i) | posojila za potrošnjo (posojila, odobrena predvsem za namene osebne potrošnje blaga in storitev). Posojila za potrošnjo, odobrena individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, so vključena v to kategorijo, če poročevalska enota ve, da so posojila namenjena pretežno osebni potrošnji; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Ta postavka vključuje:

(a)

posojila, odobrena gospodinjstvom in nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, razčlenjena na:

(i)

posojila za potrošnjo (posojila, odobrena predvsem za namene osebne potrošnje blaga in storitev). Posojila za potrošnjo, odobrena individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, so vključena v to kategorijo, če poročevalska enota ve, da so posojila namenjena pretežno osebni potrošnji;

| (ii) | posojila za nakup hiše (posojila, dana za namene vlaganja v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem). Ta posojila zajemajo s stanovanjskimi nepremičninami zavarovana posojila, namenjena za nakup hiše, in druga posojila za nakup hiš, odobrena na osebni podlagi ali zavarovana z drugimi oblikami sredstev. Posojila za nakup hiše, odobrena individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, so vključena v to kategorijo, razen če poročevalska enota ve, da se hiša uporablja za pretežno poslovne namene, v tem primeru pa se ta posojila poročajo kot „druga posojila, od tega individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa“; |
| --- | --- |

(ii)

posojila za nakup hiše (posojila, dana za namene vlaganja v hiše za osebno rabo ali oddajo, vključno z gradnjo in prenavljanjem). Ta posojila zajemajo s stanovanjskimi nepremičninami zavarovana posojila, namenjena za nakup hiše, in druga posojila za nakup hiš, odobrena na osebni podlagi ali zavarovana z drugimi oblikami sredstev. Posojila za nakup hiše, odobrena individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa, so vključena v to kategorijo, razen če poročevalska enota ve, da se hiša uporablja za pretežno poslovne namene, v tem primeru pa se ta posojila poročajo kot „druga posojila, od tega individualni lastniki/partnerska podjetja brez pravnega statusa“;

| (iii) | druga posojila (posojila, dana za druge namene kot potrošnjo in nakup hiše, na primer za poslovne namene, konsolidacijo dolgov, izobraževanje itd.). Ta kategorija lahko vključuje posojila individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa za namene potrošnje (glej del 3 Priloge II), če ta niso sporočena v kategoriji „posojila za potrošnjo“; |
| --- | --- |

(iii)

druga posojila (posojila, dana za druge namene kot potrošnjo in nakup hiše, na primer za poslovne namene, konsolidacijo dolgov, izobraževanje itd.). Ta kategorija lahko vključuje posojila individualnim lastnikom/partnerskim podjetjem brez pravnega statusa za namene potrošnje (glej del 3 Priloge II), če ta niso sporočena v kategoriji „posojila za potrošnjo“;

| (b) | dolgove po kreditnih karticah
  Za namene te uredbe ta kategorija zajema kredite, odobrene gospodinjstvom ali nefinančnim družbam bodisi preko kartic z odloženim plačilom, tj. kartic, ki omogočajo posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom, kakor je opredeljeno spodaj, bodisi preko kreditnih kartic, tj. kartic, ki omogočajo posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom in obrestovana posojila po kreditnih karticah. Dolg po kreditnih karticah se evidentira na namenskih računih za kreditne kartice in zato ni razviden iz tekočega računa ali računa s prekoračitvijo stanja. Posojilo po kreditni kartici z odloženim brezobrestnim plačilom je opredeljeno kot posojilo, ki je odobreno po obrestni meri 0 % v obdobju med plačilnimi transakcijami, izvršenimi s kartico v času enega obračunskega obdobja, in datumom, ko negativna stanja iz tega določenega računskega obdobja zapadejo v plačilo. Obrestovano posojilo po kreditni kartici je opredeljeno kot posojilo, ki je odobreno po izteku rokov za plačilo za prejšnja obračunska obdobja, tj. dolgovani zneski na računu za kreditno kartico, ki še niso bili poravnani, ko je bilo to najprej mogoče, za katere se zaračuna obrestna mera ali progresivna obrestna mera, ki je običajno višja od 0 %. Pogosto morajo biti na mesec poplačani minimalni obroki, da se obrestovano posojilo vsaj delno odplača.
  Nasprotna stranka pri teh oblikah kreditov je subjekt, ki odgovarja za vračilo stanj v skladu s pogodbo, in ki se ujema z imetnikom kartice v primeru kartic za zasebno uporabo, ne pa tudi v primeru poslovnih kartic; |
| --- | --- |

(b)

dolgove po kreditnih karticah

Za namene te uredbe ta kategorija zajema kredite, odobrene gospodinjstvom ali nefinančnim družbam bodisi preko kartic z odloženim plačilom, tj. kartic, ki omogočajo posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom, kakor je opredeljeno spodaj, bodisi preko kreditnih kartic, tj. kartic, ki omogočajo posojila po kreditnih karticah z odloženim brezobrestnim plačilom in obrestovana posojila po kreditnih karticah. Dolg po kreditnih karticah se evidentira na namenskih računih za kreditne kartice in zato ni razviden iz tekočega računa ali računa s prekoračitvijo stanja. Posojilo po kreditni kartici z odloženim brezobrestnim plačilom je opredeljeno kot posojilo, ki je odobreno po obrestni meri 0 % v obdobju med plačilnimi transakcijami, izvršenimi s kartico v času enega obračunskega obdobja, in datumom, ko negativna stanja iz tega določenega računskega obdobja zapadejo v plačilo. Obrestovano posojilo po kreditni kartici je opredeljeno kot posojilo, ki je odobreno po izteku rokov za plačilo za prejšnja obračunska obdobja, tj. dolgovani zneski na računu za kreditno kartico, ki še niso bili poravnani, ko je bilo to najprej mogoče, za katere se zaračuna obrestna mera ali progresivna obrestna mera, ki je običajno višja od 0 %. Pogosto morajo biti na mesec poplačani minimalni obroki, da se obrestovano posojilo vsaj delno odplača.

Nasprotna stranka pri teh oblikah kreditov je subjekt, ki odgovarja za vračilo stanj v skladu s pogodbo, in ki se ujema z imetnikom kartice v primeru kartic za zasebno uporabo, ne pa tudi v primeru poslovnih kartic;

| (c) | posojila revolving in prekoračitve stanja na računih
  Posojila revolving so posojila, ki imajo vse od naslednjih lastnosti: (i) posojilojemalec lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrenega kreditnega limita brez poprejšnjega obvestila posojilodajalcu; (ii) glede na črpanje in vračanje sredstev se znesek razpoložljivega kredita lahko povečuje in zmanjšuje; (iii) kredit se lahko ponovno uporabi.
  Posojila revolving vključujejo zneske, ki so pridobljeni s kreditno linijo in še niso vrnjeni (stanja). Kreditna linija je sporazum med posojilodajalcem in posojilojemalcem, ki posojilojemalcu dovoljuje, da črpa posojilo znotraj določenega obdobja in do določene meje ter da po lastni presoji vrne posojilo pred določenim datumom. Razpoložljivi zneski na kreditni liniji, ki niso bili dvignjeni ali pa so že bili vrnjeni, se ne obravnavajo v nobeni kategoriji postavk bilance stanja. Prekoračitve stanja na računih so negativna stanja na tekočih računih. Tako posojila revolving kot prekoračitve stanja na računih ne zajemajo posojil po kreditnih karticah. Poroča se skupni znesek, ki ga dolguje posojilojemalec, ne glede na to, ali je znotraj ali zunaj omejitve glede višine in/ali najdaljšega obdobja posojila, predhodno dogovorjene med posojilodajalcem in posojilojemalcem; |
| --- | --- |

(c)

posojila revolving in prekoračitve stanja na računih

Posojila revolving so posojila, ki imajo vse od naslednjih lastnosti: (i) posojilojemalec lahko uporabi ali dvigne sredstva do vnaprej odobrenega kreditnega limita brez poprejšnjega obvestila posojilodajalcu; (ii) glede na črpanje in vračanje sredstev se znesek razpoložljivega kredita lahko povečuje in zmanjšuje; (iii) kredit se lahko ponovno uporabi.

Posojila revolving vključujejo zneske, ki so pridobljeni s kreditno linijo in še niso vrnjeni (stanja). Kreditna linija je sporazum med posojilodajalcem in posojilojemalcem, ki posojilojemalcu dovoljuje, da črpa posojilo znotraj določenega obdobja in do določene meje ter da po lastni presoji vrne posojilo pred določenim datumom. Razpoložljivi zneski na kreditni liniji, ki niso bili dvignjeni ali pa so že bili vrnjeni, se ne obravnavajo v nobeni kategoriji postavk bilance stanja. Prekoračitve stanja na računih so negativna stanja na tekočih računih. Tako posojila revolving kot prekoračitve stanja na računih ne zajemajo posojil po kreditnih karticah. Poroča se skupni znesek, ki ga dolguje posojilojemalec, ne glede na to, ali je znotraj ali zunaj omejitve glede višine in/ali najdaljšega obdobja posojila, predhodno dogovorjene med posojilodajalcem in posojilojemalcem;

| (d) | sindicirana posojila (ena posojilna pogodba, pri kateri kot posojilodajalec sodeluje več institucij)
  Sindicirana posojila zajemajo le tiste posle, pri katerih je posojilojemalec v posojilni pogodbi seznanjen s tem, da posojilo daje več posojilodajalcev. Za statistične namene se za sindicirana posojila štejejo le zneski, ki jih posojilodajalci dejansko izplačajo (ne pa celotne kreditne linije). Sindicirano posojilo običajno organizira in koordinira ena institucija (pogostokrat imenovana „vodilna banka“), dejansko pa ga da več udeležencev v sindikatu. Vsi udeleženci, vključno z vodilno banko, poročajo svoje deleže v posojilu do posojilojemalca, tj. ne do vodilne banke, med sredstvi svoje bilance stanja; |
| --- | --- |

(d)

sindicirana posojila (ena posojilna pogodba, pri kateri kot posojilodajalec sodeluje več institucij)

Sindicirana posojila zajemajo le tiste posle, pri katerih je posojilojemalec v posojilni pogodbi seznanjen s tem, da posojilo daje več posojilodajalcev. Za statistične namene se za sindicirana posojila štejejo le zneski, ki jih posojilodajalci dejansko izplačajo (ne pa celotne kreditne linije). Sindicirano posojilo običajno organizira in koordinira ena institucija (pogostokrat imenovana „vodilna banka“), dejansko pa ga da več udeležencev v sindikatu. Vsi udeleženci, vključno z vodilno banko, poročajo svoje deleže v posojilu do posojilojemalca, tj. ne do vodilne banke, med sredstvi svoje bilance stanja;

| (e) | vloge, kakor so opredeljene pri kategoriji obveznosti 9; |
| --- | --- |

(e)

vloge, kakor so opredeljene pri kategoriji obveznosti 9;

| (f) | finančni leasing, odobren tretjim osebam
  Finančni leasing je pogodba, s katero pravni lastnik trajnega blaga (v nadaljnjem besedilu: leasingodajalec) posodi ta sredstva tretji osebi (v nadaljnjem besedilu: leasingojemalec) za večji del, če že ne za celotno ekonomsko življenjsko dobo teh sredstev, v zameno za obroke, ki pokrijejo stroške blaga, povečane za znesek pripisanih obresti. Za leasingojemalca se domneva, da dejansko prejme vse koristi, ki izhajajo iz uporabe tega blaga, ter da nosi vse stroške in tveganja, ki so povezani z lastništvom. Za statistične namene se finančni leasingi obravnavajo kot posojila, ki jih leasingodajalec da leasingojemalcu, kar slednjemu omogoči nakup trajnega blaga. Sredstva (trajno blago), ki so posojena leasingojemalcu, se ne evidentirajo v bilanci stanja; |
| --- | --- |

(f)

finančni leasing, odobren tretjim osebam

Finančni leasing je pogodba, s katero pravni lastnik trajnega blaga (v nadaljnjem besedilu: leasingodajalec) posodi ta sredstva tretji osebi (v nadaljnjem besedilu: leasingojemalec) za večji del, če že ne za celotno ekonomsko življenjsko dobo teh sredstev, v zameno za obroke, ki pokrijejo stroške blaga, povečane za znesek pripisanih obresti. Za leasingojemalca se domneva, da dejansko prejme vse koristi, ki izhajajo iz uporabe tega blaga, ter da nosi vse stroške in tveganja, ki so povezani z lastništvom. Za statistične namene se finančni leasingi obravnavajo kot posojila, ki jih leasingodajalec da leasingojemalcu, kar slednjemu omogoči nakup trajnega blaga. Sredstva (trajno blago), ki so posojena leasingojemalcu, se ne evidentirajo v bilanci stanja;

| (g) | slaba posojila, ki še niso bila vrnjena ali odpisana
  Skupni znesek posojil, katerih vračilo zamuja ali je kako drugače delno ali popolnoma moteno, v skladu z opredelitvijo neplačila iz člena 178 Uredbe (EU) št. 575/2013; |
| --- | --- |

(g)

slaba posojila, ki še niso bila vrnjena ali odpisana

Skupni znesek posojil, katerih vračilo zamuja ali je kako drugače delno ali popolnoma moteno, v skladu z opredelitvijo neplačila iz člena 178 Uredbe (EU) št. 575/2013;

| (h) | imetja netržnih vrednostnih papirjev
  Imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki niso tržni in s katerimi ni mogoče trgovati na sekundarnih trgih; |
| --- | --- |

(h)

imetja netržnih vrednostnih papirjev

Imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki niso tržni in s katerimi ni mogoče trgovati na sekundarnih trgih;

| (i) | posojila, s katerimi se trguje
  Posojila, ki so dejansko postala tržna, je treba razvrstiti v postavko sredstev „posojila“, pod pogojem, da ni dokazov o trgovanju na sekundarnem trgu. V nasprotnem primeru se razvrstijo kot dolžniški vrednostni papirji (kategorija 3); |
| --- | --- |

(i)

posojila, s katerimi se trguje

Posojila, ki so dejansko postala tržna, je treba razvrstiti v postavko sredstev „posojila“, pod pogojem, da ni dokazov o trgovanju na sekundarnem trgu. V nasprotnem primeru se razvrstijo kot dolžniški vrednostni papirji (kategorija 3);

| (j) | podrejeni dolg v obliki vlog ali posojil
  Instrumenti podrejenega dolga predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom, npr. vloge/posojila, poravnane, kar jim daje nekatere lastnosti lastniškega kapitala. Za statistične namene se podrejeni dolg razvrsti med „posojila“ ali „dolžniške vrednostne papirje“ glede na naravo finančnega instrumenta. Če so vse oblike podrejenega dolga trenutno izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, je treba ta znesek razvrstiti v postavko stanja „dolžniški vrednostni papirji“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev, in ne med posojila; |
| --- | --- |

(j)

podrejeni dolg v obliki vlog ali posojil

Instrumenti podrejenega dolga predstavljajo podrejeno terjatev do institucije izdajateljice, ki se lahko uveljavi le po tem, ko so vse terjatve z višjim statusom, npr. vloge/posojila, poravnane, kar jim daje nekatere lastnosti lastniškega kapitala. Za statistične namene se podrejeni dolg razvrsti med „posojila“ ali „dolžniške vrednostne papirje“ glede na naravo finančnega instrumenta. Če so vse oblike podrejenega dolga trenutno izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, je treba ta znesek razvrstiti v postavko stanja „dolžniški vrednostni papirji“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev, in ne med posojila;

| (k) | terjatve na podlagi povratnih repo poslov ali izposojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju
  Protipostavka gotovine, plačane v zameno za vrednostne papirje, ki jih kupijo poročevalske enote po določeni ceni na podlagi trdne zaveze k ponovni prodaji istih ali podobnih vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti, ali pri izposojanju vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju (glej kategorijo obveznosti 9.4); |
| --- | --- |

(k)

terjatve na podlagi povratnih repo poslov ali izposojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju

Protipostavka gotovine, plačane v zameno za vrednostne papirje, ki jih kupijo poročevalske enote po določeni ceni na podlagi trdne zaveze k ponovni prodaji istih ali podobnih vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti, ali pri izposojanju vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju (glej kategorijo obveznosti 9.4);

| (l) | postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev
  Posojila (v obliki prekoračitev stanja na računu), ki jih udeleženci združevanja pridobijo v sklopu navideznega združevanja denarnih sredstev. Posojila, ki se odobrijo udeležencem združevanja, vendar niso pogodbeno zajeta v združevanju denarnih sredstev, niso vključena. |
| --- | --- |

(l)

postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev

Posojila (v obliki prekoračitev stanja na računu), ki jih udeleženci združevanja pridobijo v sklopu navideznega združevanja denarnih sredstev. Posojila, ki se odobrijo udeležencem združevanja, vendar niso pogodbeno zajeta v združevanju denarnih sredstev, niso vključena.

| 2. | Naslednja postavka se ne obravnava kot posojilo:
  posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja
  Posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja, tj. skrbniška posojila ali fiduciarna posojila, so posojila, ki jih najame ena oseba (v nadaljnjem besedilu: skrbnik) v imenu tretje osebe (v nadaljnjem besedilu: upravičenec). Skrbniška posojila se za statistične namene ne evidentirajo v bilanci stanja skrbnika, kadar tveganje in koristi iz naslova lastništva sredstev ostanejo upravičencu. Tveganja in koristi iz naslova lastništva ostanejo upravičencu, kadar: (a) upravičenec prevzame kreditno tveganje za posojilo, tj. skrbnik je odgovoren samo za upravno vodenje posojila, ali (b) je upravičenčeva naložba zavarovana pred izgubo, če gre skrbnik v likvidacijo, tj. skrbniško posojilo ni del sredstev skrbnika, ki se lahko razdelijo v primeru stečaja. |
| --- | --- |

2.

Naslednja postavka se ne obravnava kot posojilo:

posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja

Posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja, tj. skrbniška posojila ali fiduciarna posojila, so posojila, ki jih najame ena oseba (v nadaljnjem besedilu: skrbnik) v imenu tretje osebe (v nadaljnjem besedilu: upravičenec). Skrbniška posojila se za statistične namene ne evidentirajo v bilanci stanja skrbnika, kadar tveganje in koristi iz naslova lastništva sredstev ostanejo upravičencu. Tveganja in koristi iz naslova lastništva ostanejo upravičencu, kadar: (a) upravičenec prevzame kreditno tveganje za posojilo, tj. skrbnik je odgovoren samo za upravno vodenje posojila, ali (b) je upravičenčeva naložba zavarovana pred izgubo, če gre skrbnik v likvidacijo, tj. skrbniško posojilo ni del sredstev skrbnika, ki se lahko razdelijo v primeru stečaja.

| 3. | Imetja vrednostnih papirjev |
| --- | --- |

3.

Imetja vrednostnih papirjev

Imetja dolžniških vrednostnih papirjev, ki so tržni finančni instrumenti, ki se uporabljajo kot dokaz o dolgu, s katerimi se običajno trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, in ki imetniku ne dajejo lastniških pravic nad institucijo izdajateljico.

Ta postavka vključuje:

| (a) | imetja vrednostnih papirjev, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponskih plačil in/ali potrjene fiksne vsote na določen datum ali datume ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji; |
| --- | --- |

(a)

imetja vrednostnih papirjev, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki izplačila kuponskih plačil in/ali potrjene fiksne vsote na določen datum ali datume ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji;

| (b) | posojila, ki so postala tržna na organiziranem trgu, tj. posojila, s katerimi se trguje, če so na voljo dokazi o trgovanju na sekundarnem trgu, vključno z obstojem vzdrževalcev trga in pogostim kotiranjem finančnih sredstev, kot ga povzročijo razponi med povpraševanjem in ponudbo. V nasprotnem primeru jih je treba razvrstiti v postavko sredstev „posojila“ (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“ v kategoriji 2i); |
| --- | --- |

(b)

posojila, ki so postala tržna na organiziranem trgu, tj. posojila, s katerimi se trguje, če so na voljo dokazi o trgovanju na sekundarnem trgu, vključno z obstojem vzdrževalcev trga in pogostim kotiranjem finančnih sredstev, kot ga povzročijo razponi med povpraševanjem in ponudbo. V nasprotnem primeru jih je treba razvrstiti v postavko sredstev „posojila“ (glej tudi „posojila, s katerimi se trguje“ v kategoriji 2i);

| (c) | podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (glej tudi „podrejeni dolg v obliki vlog ali posojil“ v kategoriji 2j). |
| --- | --- |

(c)

podrejeni dolg v obliki dolžniških vrednostnih papirjev (glej tudi „podrejeni dolg v obliki vlog ali posojil“ v kategoriji 2j).

Vrednostni papirji, ki so posojeni v poslih posojanja vrednostnih papirjev ali prodani s pogodbo o začasni prodaji, ostanejo v bilanci stanja prvotnega lastnika (in jih ni treba zabeležiti v bilanco stanja začasnega pridobitelja), kadar obstaja trdna zaveza, da se izvede povratni posel, in ne le opcija za to. Kadar začasni pridobitelj proda vrednostne papirje, ki jih je prejel, se mora ta prodaja zabeležiti kot dokončna transakcija z vrednostnimi papirji in vnesti v bilanco stanja začasnega pridobitelja kot negativna postavka v portfelju vrednostnih papirjev.

| 4. | Lastniški kapital |
| --- | --- |

4.

Lastniški kapital

Lastniški kapital predstavlja lastniške pravice do družb ali nepravih družb; je terjatev za preostalo vrednost subjekta po odplačilu terjatev vseh upnikov.

Ta postavka vključuje naslednje razčlenitve:

| (a) | Delnice, ki kotirajo na borzi
  Delnice, ki kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki kotirajo na borzi. Taka borza je lahko priznana borza vrednostnih papirjev ali katera koli druga oblika sekundarnega trga. Za delnice, ki kotirajo na borzi, se uporablja tudi izraz kotirajoče delnice. Obstoj tečajev za delnice, ki kotirajo na borzi, pomeni, da so tekoče tržne cene običajno takoj na voljo; |
| --- | --- |

(a)

Delnice, ki kotirajo na borzi

Delnice, ki kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki kotirajo na borzi. Taka borza je lahko priznana borza vrednostnih papirjev ali katera koli druga oblika sekundarnega trga. Za delnice, ki kotirajo na borzi, se uporablja tudi izraz kotirajoče delnice. Obstoj tečajev za delnice, ki kotirajo na borzi, pomeni, da so tekoče tržne cene običajno takoj na voljo;

| (b) | Delnice, ki ne kotirajo na borzi
  Delnice, ki ne kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki ne kotirajo na borzi; |
| --- | --- |

(b)

Delnice, ki ne kotirajo na borzi

Delnice, ki ne kotirajo na borzi, so lastniški vrednostni papirji, ki ne kotirajo na borzi;

| (c) | Drug lastniški kapital
  Drug lastniški kapital obsega vse oblike lastniškega kapitala, razen tistih, ki so razvrščene v podkategoriji delnice, ki kotirajo na borzi, in delnice, ki ne kotirajo na borzi. To vključuje zlasti kapital, ki ga investira glavna uprava v nedomače podružnice. |
| --- | --- |

(c)

Drug lastniški kapital

Drug lastniški kapital obsega vse oblike lastniškega kapitala, razen tistih, ki so razvrščene v podkategoriji delnice, ki kotirajo na borzi, in delnice, ki ne kotirajo na borzi. To vključuje zlasti kapital, ki ga investira glavna uprava v nedomače podružnice.

| 5. | Delnice/enote investicijskih skladov |
| --- | --- |

5.

Delnice/enote investicijskih skladov

Delnice ali enote, ki jih izdajo investicijski skladi, ki so kolektivni naložbeni podjemi, ki vlagajo v finančna in/ali nefinančna sredstva, kolikor je njihov cilj vlagati kapital, zbran od javnosti.

Ta postavka vključuje delnice/enote, ki jih izdajo SDT po tej uredbi, in delnice/enote, ki jih izdajo investicijski skladi razen SDT, kakor so opredeljeni v členu 1(1) Uredbe (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38).

| 6. | Nefinančna sredstva |
| --- | --- |

6.

Nefinančna sredstva

Sredstva razen finančnih sredstev, vključno z osnovnimi sredstvi (proizvedena nefinančna sredstva, ki se večkrat ali neprekinjeno uporabljajo v proizvodnji v obdobju, daljšem od enega leta).

Ta postavka lahko vključuje:

| (a) | nepremičnine, tj. stanovanja, druge zgradbe in objekte (obstoječe in v razvoju) ter zemljišča v pravni lasti poročevalskih enot, vključno s tistimi za lastno uporabo. Ta postavka se poroča kot ločena postavka „od tega“; |
| --- | --- |

(a)

nepremičnine, tj. stanovanja, druge zgradbe in objekte (obstoječe in v razvoju) ter zemljišča v pravni lasti poročevalskih enot, vključno s tistimi za lastno uporabo. Ta postavka se poroča kot ločena postavka „od tega“;

| (b) | stroje in opremo; |
| --- | --- |

(b)

stroje in opremo;

| (c) | vrednostne predmete; |
| --- | --- |

(c)

vrednostne predmete;

| (d) | proizvode intelektualne lastnine, kot so računalniška programska oprema in podatkovne baze. |
| --- | --- |

(d)

proizvode intelektualne lastnine, kot so računalniška programska oprema in podatkovne baze.

| 7. | Preostala sredstva |
| --- | --- |

7.

Preostala sredstva

Postavka „preostala sredstva“ je rezidualna postavka na strani sredstev v bilanci stanja in je opredeljena kot „sredstva, ki niso vključena drugje“. NCB lahko zahtevajo poročanje določenih podpostavk, vključenih v to postavko (poleg postavk „od tega“, ki se zahtevajo po tej uredbi). Preostala sredstva lahko vključujejo:

| (a) | postavke izvedenih finančnih instrumentov s pozitivno bruto tržno vrednostjo
  Izvedeni finančni instrumenti, ki jih je treba evidentirati v bilanci stanja, so za statistične namene vključeni tukaj in se poročajo kot ločena postavka „od tega“; |
| --- | --- |

(a)

postavke izvedenih finančnih instrumentov s pozitivno bruto tržno vrednostjo

Izvedeni finančni instrumenti, ki jih je treba evidentirati v bilanci stanja, so za statistične namene vključeni tukaj in se poročajo kot ločena postavka „od tega“;

| (b) | bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami
  Postavke aktivnih časovnih razmejitev so terjatve v bilanci stanja, ki niso knjižene v imenu strank, vendar so vseeno povezane s sredstvi strank, npr. sredstva, ki čakajo na naložbo, prenos ali poravnavo; |
| --- | --- |

(b)

bruto terjatve v zvezi z aktivnimi časovnimi razmejitvami

Postavke aktivnih časovnih razmejitev so terjatve v bilanci stanja, ki niso knjižene v imenu strank, vendar so vseeno povezane s sredstvi strank, npr. sredstva, ki čakajo na naložbo, prenos ali poravnavo;

| (c) | bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami
  Tranzitne postavke predstavljajo sredstva, ki običajno pripadajo strankam, in ki so v postopku prenosa med poročevalskimi enotami. Postavke vključujejo čeke in druge oblike plačila, ki so poslani v unovčenje drugim poročevalskim enotam; |
| --- | --- |

(c)

bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami

Tranzitne postavke predstavljajo sredstva, ki običajno pripadajo strankam, in ki so v postopku prenosa med poročevalskimi enotami. Postavke vključujejo čeke in druge oblike plačila, ki so poslani v unovčenje drugim poročevalskim enotam;

| (d) | terjatve iz obračunanih obresti na posojila
  V skladu s splošnim načelom obračunskega računovodstva je treba terjatve iz obresti na posojila evidentirati v bilanci stanja, ko se obresti obračunajo, tj. po obračunskem načelu, ne pa ko so dejansko prejete, tj. na podlagi plačila. Obračunane obresti na posojila se razvrstijo v kategorijo „preostala sredstva“ na bruto osnovi. Obračunane obresti so izločene iz posojila, na katero se nanašajo, in se poročajo kot ločena postavka „od tega“; |
| --- | --- |

(d)

terjatve iz obračunanih obresti na posojila

V skladu s splošnim načelom obračunskega računovodstva je treba terjatve iz obresti na posojila evidentirati v bilanci stanja, ko se obresti obračunajo, tj. po obračunskem načelu, ne pa ko so dejansko prejete, tj. na podlagi plačila. Obračunane obresti na posojila se razvrstijo v kategorijo „preostala sredstva“ na bruto osnovi. Obračunane obresti so izločene iz posojila, na katero se nanašajo, in se poročajo kot ločena postavka „od tega“;

| (e) | obračunane obresti na imetja dolžniških vrednostnih papirjev, če obračunane obresti niso evidentirane z instrumentom v „imetjih dolžniških vrednostnih papirjev“; |
| --- | --- |

(e)

obračunane obresti na imetja dolžniških vrednostnih papirjev, če obračunane obresti niso evidentirane z instrumentom v „imetjih dolžniških vrednostnih papirjev“;

| (f) | dividende, ki bodo še prejete; |
| --- | --- |

(f)

dividende, ki bodo še prejete;

| (g) | terjatve, ki niso povezane z glavno dejavnostjo; |
| --- | --- |

(g)

terjatve, ki niso povezane z glavno dejavnostjo;

| (h) | protipostavka na strani sredstev za kovance, ki jih izda centralna država (samo v bilancah stanja NCB). |
| --- | --- |

(h)

protipostavka na strani sredstev za kovance, ki jih izda centralna država (samo v bilancah stanja NCB).

„Preostala sredstva“ ne vključujejo finančnih instrumentov, ki imajo obliko finančnih sredstev (vključenih v druge postavke bilance stanja), nekaterih finančnih instrumentov, ki nimajo oblike finančnih sredstev, kot so jamstva, zaveze, nadzorovana posojila in skrbniška posojila (ki so evidentirana zunaj bilance stanja), ter nefinančnih sredstev (ki so vključena v kategorijo 6).

KATEGORIJE OBVEZNOSTI

| Kategorija | Opis glavnih značilnosti |
| --- | --- |
| 8. | Gotovina v obtoku |

Kategorija

Opis glavnih značilnosti

8.

Gotovina v obtoku

Kategorija obveznosti „gotovina v obtoku“ so bankovci in kovanci v obtoku, ki jih izdajajo ali odobrijo denarne oblasti. Ta kategorija vključuje bankovce, ki jih izdajo ECB in NCB. Kovanci v obtoku so del denarnih agregatov in so prav tako vključeni v tej kategoriji, čeprav so s pravnega vidika kovanci obveznost centralne države in ne NCB. Če kovance v obtoku izda centralna država, NCB evidentira protipostavko tej obveznosti v „preostalih sredstvih“ (glej kategorijo 7).

| 9. | Vloge |
| --- | --- |

9.

Vloge

Zneski (delnice, vloge ali drugo), ki jih poročevalske enote dolgujejo upnikom, in ki ustrezajo lastnostim, opisanim v delu 1 Priloge I, razen tistih, ki izhajajo iz izdaje tržnih vrednostnih papirjev ali delnic/enot SDT. Za namene sistema poročanja je ta kategorija razčlenjena na vloge čez noč, vezane vloge, vloge na odpoklic z odpovednim rokom in pogodbe o začasni prodaji.

| (a) | vloge in posojila
  „Vloge“ zajemajo tudi „posojila“ kot obveznosti. Pojem posojil predstavlja zneske, ki jih prejmejo poročevalske enote in nimajo oblike „vlog“. ESR 2010 razlikuje med „posojili“ in „vlogami“ glede na osebo, ki prevzame pobudo: če je to posojilojemalec, gre za posojilo, če posojilodajalec, pa za vlogo. V sistemu poročanja v tej uredbi „posojila“ ne predstavljajo ločene kategorije na strani obveznosti v bilanci stanja. Namesto tega je treba stanja obveznosti, ki se štejejo za „posojila“, razvrstiti brez razlikovanja v postavko „obveznosti iz naslova vlog“, razen če jih predstavljajo tržni instrumenti. To je v skladu z opredelitvijo „obveznosti iz naslova vlog“ zgoraj. Posojila poročevalskim enotam, ki se razvrščajo kot „obveznosti iz naslova vlog“, se razčlenijo v skladu z zahtevami sistema poročanja, tj. po sektorjih, instrumentu, valuti in zapadlosti. Sindicirana posojila, ki jih prejmejo poročevalske enote, sodijo v to kategorijo; |
| --- | --- |

(a)

vloge in posojila

„Vloge“ zajemajo tudi „posojila“ kot obveznosti. Pojem posojil predstavlja zneske, ki jih prejmejo poročevalske enote in nimajo oblike „vlog“. ESR 2010 razlikuje med „posojili“ in „vlogami“ glede na osebo, ki prevzame pobudo: če je to posojilojemalec, gre za posojilo, če posojilodajalec, pa za vlogo. V sistemu poročanja v tej uredbi „posojila“ ne predstavljajo ločene kategorije na strani obveznosti v bilanci stanja. Namesto tega je treba stanja obveznosti, ki se štejejo za „posojila“, razvrstiti brez razlikovanja v postavko „obveznosti iz naslova vlog“, razen če jih predstavljajo tržni instrumenti. To je v skladu z opredelitvijo „obveznosti iz naslova vlog“ zgoraj. Posojila poročevalskim enotam, ki se razvrščajo kot „obveznosti iz naslova vlog“, se razčlenijo v skladu z zahtevami sistema poročanja, tj. po sektorjih, instrumentu, valuti in zapadlosti. Sindicirana posojila, ki jih prejmejo poročevalske enote, sodijo v to kategorijo;

| (b) | netržni dolžniški instrumenti
  Netržni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo poročevalske enote, se v splošnem razvrstijo kot „obveznosti iz naslova vlog“. Netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo poročevalske enote, ter ki naknadno postanejo tržni in se z njimi lahko trguje na sekundarnih trgih, je treba prerazvrstiti med „dolžniške vrednostne papirje“; |
| --- | --- |

(b)

netržni dolžniški instrumenti

Netržni dolžniški instrumenti, ki jih izdajo poročevalske enote, se v splošnem razvrstijo kot „obveznosti iz naslova vlog“. Netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo poročevalske enote, ter ki naknadno postanejo tržni in se z njimi lahko trguje na sekundarnih trgih, je treba prerazvrstiti med „dolžniške vrednostne papirje“;

| (c) | vloge za kritja
  Vloge za kritja (kritja), ki se vplačajo v okviru pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, je treba razvrstiti kot „obveznosti iz naslova vlog“, kadar predstavljajo gotovinsko zavarovanje, deponirano pri poročevalskih enotah, ter kadar ostanejo last deponenta in se mu vrnejo po poteku pogodbe. Načeloma bi bilo treba kritja, ki jih prejme poročevalska enota, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“ samo v obsegu, kolikor dobi poročevalska enota sredstva, ki so na voljo za nadaljnje kreditiranje; kadar mora biti del kritij, ki jih prejme poročevalska enota, oddan drugemu udeležencu na trgu z izvedenimi finančnimi instrumenti, npr. klirinški hiši, je treba načeloma samo tisti del, ki ostane na voljo poročevalski enoti, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“. Zapletenost običajnih postopkov na trgu lahko oteži ugotavljanje tistih kritij, ki so resnično vračljiva, ker se različne vrste kritij brez razlike dajejo na isti račun, ali pa tistih kritij, ki poročevalski enoti zagotavljajo sredstva za nadaljnje kreditiranje. V teh primerih je sprejemljiva razvrstitev teh kritij v „preostale obveznosti“ ali kot „obveznosti iz naslova vlog“; |
| --- | --- |

(c)

vloge za kritja

Vloge za kritja (kritja), ki se vplačajo v okviru pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, je treba razvrstiti kot „obveznosti iz naslova vlog“, kadar predstavljajo gotovinsko zavarovanje, deponirano pri poročevalskih enotah, ter kadar ostanejo last deponenta in se mu vrnejo po poteku pogodbe. Načeloma bi bilo treba kritja, ki jih prejme poročevalska enota, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“ samo v obsegu, kolikor dobi poročevalska enota sredstva, ki so na voljo za nadaljnje kreditiranje; kadar mora biti del kritij, ki jih prejme poročevalska enota, oddan drugemu udeležencu na trgu z izvedenimi finančnimi instrumenti, npr. klirinški hiši, je treba načeloma samo tisti del, ki ostane na voljo poročevalski enoti, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“. Zapletenost običajnih postopkov na trgu lahko oteži ugotavljanje tistih kritij, ki so resnično vračljiva, ker se različne vrste kritij brez razlike dajejo na isti račun, ali pa tistih kritij, ki poročevalski enoti zagotavljajo sredstva za nadaljnje kreditiranje. V teh primerih je sprejemljiva razvrstitev teh kritij v „preostale obveznosti“ ali kot „obveznosti iz naslova vlog“;

| (d) | namenska stanja obveznosti
  Glede na nacionalno prakso se „namenska stanja obveznosti“ v zvezi z npr. pogodbami o leasingu razvrstijo kot obveznosti iz naslova vlog v „vezane vloge“ ali „vloge na odpoklic z odpovednim rokom“ glede na zapadlost/določbe osnovne pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

namenska stanja obveznosti

Glede na nacionalno prakso se „namenska stanja obveznosti“ v zvezi z npr. pogodbami o leasingu razvrstijo kot obveznosti iz naslova vlog v „vezane vloge“ ali „vloge na odpoklic z odpovednim rokom“ glede na zapadlost/določbe osnovne pogodbe;

| (e) | delnice, ki jih izdajo poročevalske enote, razvrščene kot vloge
  Delnice, ki jih izdajo poročevalske enote, se razvrstijo kot vloge in ne kot kapital in rezerve, če: (i) obstaja ekonomsko razmerje dolžnik-upnik med izdajateljico in imetnikom, ne glede na kakršne koli lastniške pravice na teh delnicah; in če (ii) je delnice mogoče zamenjati v gotovino ali odkupiti brez pomembnejših omejitev ali kazni. Odpovedni rok ne šteje za pomembnejšo omejitev. Take delnice morajo dodatno izpolnjevati naslednje pogoje:






  — | zadevne nacionalne regulativne določbe izdajateljici ne dajejo brezpogojne pravice, da zavrne odkup svojih delnic; |
| --- | --- | --- |

(e)

delnice, ki jih izdajo poročevalske enote, razvrščene kot vloge

Delnice, ki jih izdajo poročevalske enote, se razvrstijo kot vloge in ne kot kapital in rezerve, če: (i) obstaja ekonomsko razmerje dolžnik-upnik med izdajateljico in imetnikom, ne glede na kakršne koli lastniške pravice na teh delnicah; in če (ii) je delnice mogoče zamenjati v gotovino ali odkupiti brez pomembnejših omejitev ali kazni. Odpovedni rok ne šteje za pomembnejšo omejitev. Take delnice morajo dodatno izpolnjevati naslednje pogoje:

—

zadevne nacionalne regulativne določbe izdajateljici ne dajejo brezpogojne pravice, da zavrne odkup svojih delnic;

| — | delnice imajo „določeno vrednost“, tj. v normalnih okoliščinah bodo v primeru odkupa izplačane po nominalni vrednosti; |
| --- | --- |

—

delnice imajo „določeno vrednost“, tj. v normalnih okoliščinah bodo v primeru odkupa izplačane po nominalni vrednosti;

| — | v primeru insolventnosti izdajateljice imetniki njenih delnic pravno nimajo niti obveznosti, da poleg nominalne vrednosti delnic, tj. udeležbe delničarjev v vpisanem kapitalu, krijejo stanja obveznosti, niti nobene druge velike dodatne obveznosti. Podreditev delnic kateremu koli drugemu instrumentu, ki ga izda poročevalska enota, ne pomeni velike dodatne obveznosti. |
| --- | --- |

—

v primeru insolventnosti izdajateljice imetniki njenih delnic pravno nimajo niti obveznosti, da poleg nominalne vrednosti delnic, tj. udeležbe delničarjev v vpisanem kapitalu, krijejo stanja obveznosti, niti nobene druge velike dodatne obveznosti. Podreditev delnic kateremu koli drugemu instrumentu, ki ga izda poročevalska enota, ne pomeni velike dodatne obveznosti.

Odpovedni roki za zamenjavo takih delnic v gotovino se uporabljajo z namenom razvrstitve teh delnic v skladu z razčlenitvijo po odpovednem roku znotraj kategorije instrumentov „vloge“. Ti odpovedni roki se uporabljajo tudi pri določitvi stopnje obveznih rezerv, ki se uporabi po členu 6 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). Vse namenske delnice, povezane s posojili, ki jih je odobrila poročevalska enota, je treba razvrstiti kot obveznosti iz naslova vlog, z enako razčlenitvijo po prvotni zapadlosti kot pri osnovnem posojilu, tj. kot „vezane vloge“ ali „vloge na odpoklic z odpovednim rokom“, odvisno od določb osnovne posojilne pogodbe o zapadlosti.

Kadar je poročevalska enota imetnica delnic, razvrščenih kot vloge, ki so jih izdale druge poročevalske enote, se morajo ta imetja razvrstiti kot posojila na strani sredstev njene bilance stanja in ne kot „lastniški kapital“;

| (f) | obveznosti iz listinjenja
  Protipostavka plačila, prejetega v zameno za posojila in/ali druga sredstva, ki so bila odsvojena pri listinjenju, a so še vedno pripoznana v statistični bilanci stanja. |
| --- | --- |

(f)

obveznosti iz listinjenja

Protipostavka plačila, prejetega v zameno za posojila in/ali druga sredstva, ki so bila odsvojena pri listinjenju, a so še vedno pripoznana v statistični bilanci stanja.

Naslednja postavka se ne obravnava kot vloga:

Sredstva (vloge), prejeta na podlagi zaupanja, se ne evidentirajo v statistični bilanci stanja (glej tudi „posojila, ki se odobrijo na podlagi zaupanja“ v kategoriji 2).

| 9.1. | Vloge čez noč |
| --- | --- |

9.1.

Vloge čez noč

Vloge, ki so zamenljive v gotovino in/ali ki so na zahtevo prenosljive s čekom, plačilnim nalogom, debetno vknjižbo ali na podoben način brez znatnega odloga, omejitve ali kazni. Ta postavka vključuje:

| (a) | stanja obveznosti (obrestonosna ali ne), ki so na zahtevo zamenljiva v gotovino takoj ali do konca poslovanja naslednjega dne po dnevu, ko je bila dana zahteva, brez znatne kazni ali omejitve, ki pa niso prenosljiva; |
| --- | --- |

(a)

stanja obveznosti (obrestonosna ali ne), ki so na zahtevo zamenljiva v gotovino takoj ali do konca poslovanja naslednjega dne po dnevu, ko je bila dana zahteva, brez znatne kazni ali omejitve, ki pa niso prenosljiva;

| (b) | stanja obveznosti (obrestonosna ali ne), ki predstavljajo predplačane zneske v zvezi z elektronskim denarjem, npr. predplačilne kartice; |
| --- | --- |

(b)

stanja obveznosti (obrestonosna ali ne), ki predstavljajo predplačane zneske v zvezi z elektronskim denarjem, npr. predplačilne kartice;

| (c) | posojila, ki jih je treba vrniti do konca poslovanja naslednjega dne po odobritvi posojila; |
| --- | --- |

(c)

posojila, ki jih je treba vrniti do konca poslovanja naslednjega dne po odobritvi posojila;

| (d) | postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev, ki so vloge čez noč, ki jih imajo udeleženci združevanja v sklopu navideznega združevanja denarnih sredstev. |
| --- | --- |

(d)

postavke v okviru navideznega združevanja denarnih sredstev, ki so vloge čez noč, ki jih imajo udeleženci združevanja v sklopu navideznega združevanja denarnih sredstev.

| 9.1a. | Prenosljive vloge |
| --- | --- |

9.1a.

Prenosljive vloge

Prenosljive vloge so tiste vloge znotraj kategorije „vloge čez noč“, ki so na zahtevo neposredno prenosljive za plačila ostalim gospodarskim subjektom z običajnimi plačilnimi sredstvi, kot so kreditni prenosi, direktna obremenitev, po možnosti tudi s kreditno ali debetno kartico, posli z elektronskim denarjem, čeki ali podobnimi sredstvi, brez znatnega odloga, omejitve ali kazni. Vloge, ki se jih lahko uporabi le z dvigom gotovine, in/ali vloge, iz katerih se lahko sredstva dvignejo ali prenesejo le preko drugega računa istega lastnika, se ne vključijo med prenosljive vloge.

| 9.2. | Vezane vloge |
| --- | --- |

9.2.

Vezane vloge

Neprenosljive vloge, ki jih ni mogoče pretvoriti v gotovino pred dogovorjenim fiksnim rokom ali jih je mogoče pretvoriti v gotovino pred tem dogovorjenim rokom pod pogojem, da se imetniku zaračuna določena kazen. Ta postavka vključuje tudi upravno urejene hranilne vloge, kadar merilo zapadlosti ni pomembno; te se razvrstijo v razred zapadlosti „nad dvema letoma“. Finančni produkti z obnovitveno klavzulo se morajo razvrstiti glede na najzgodnejšo zapadlost. Čeprav vezane vloge lahko kažejo značilnost možnega zgodnejšega dviga po predhodnem odpoklicu ali pa jih je mogoče na zahtevo dvigniti ob določeni kazni, se te značilnosti ne štejejo za pomembne za namene razvrstitve.

| 9.2a/9.2b/9.2c | Vezane vloge do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma |
| --- | --- |

9.2a/9.2b/9.2c

Vezane vloge do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma

Te postavke za vsako razčlenitev po zapadlosti vključujejo:

| (a) | stanja obveznosti s fiksnim rokom zapadlosti do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma, ki niso prenosljiva in jih pred to zapadlostjo ni mogoče zamenjati za gotovino; |
| --- | --- |

(a)

stanja obveznosti s fiksnim rokom zapadlosti do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma, ki niso prenosljiva in jih pred to zapadlostjo ni mogoče zamenjati za gotovino;

| (b) | stanja obveznosti s fiksnim rokom zapadlosti do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma, ki so neprenosljiva, jih je pa mogoče dvigniti pred tem rokom po predhodnem odpoklicu; kadar je odpoklic že oddan, se ta stanja razvrstijo v 9.3a ali 9.3b, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(b)

stanja obveznosti s fiksnim rokom zapadlosti do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma, ki so neprenosljiva, jih je pa mogoče dvigniti pred tem rokom po predhodnem odpoklicu; kadar je odpoklic že oddan, se ta stanja razvrstijo v 9.3a ali 9.3b, kjer je to primerno;

| (c) | stanja obveznosti s fiksnim rokom zapadlosti do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma, ki so neprenosljiva, jih je pa mogoče na zahtevo dvigniti ob določeni kazni; |
| --- | --- |

(c)

stanja obveznosti s fiksnim rokom zapadlosti do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma, ki so neprenosljiva, jih je pa mogoče na zahtevo dvigniti ob določeni kazni;

| (d) | plačila kritja na podlagi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki se iztečejo v obdobju enega leta/med enim letom in dvema letoma/nad dvema letoma, in ki predstavljajo gotovinsko zavarovanje, vplačano za zavarovanje pred kreditnim tveganjem, vendar ostanejo last deponenta in se mu vrnejo ob izteku pogodbe; |
| --- | --- |

(d)

plačila kritja na podlagi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, ki se iztečejo v obdobju enega leta/med enim letom in dvema letoma/nad dvema letoma, in ki predstavljajo gotovinsko zavarovanje, vplačano za zavarovanje pred kreditnim tveganjem, vendar ostanejo last deponenta in se mu vrnejo ob izteku pogodbe;

| (e) | posojila, ki so bodisi evidentirana z netržnimi dokumenti ali niso evidentirana z dokumenti, s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma; |
| --- | --- |

(e)

posojila, ki so bodisi evidentirana z netržnimi dokumenti ali niso evidentirana z dokumenti, s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma;

| (f) | netržne dolžniške vrednostne papirje, izdane s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma; |
| --- | --- |

(f)

netržne dolžniške vrednostne papirje, izdane s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma;

| (g) | podrejeni dolg, izdan v obliki vlog ali posojil, s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma; |
| --- | --- |

(g)

podrejeni dolg, izdan v obliki vlog ali posojil, s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma;

| (h) | obveznosti iz listinjenja
  Protipostavka plačila, prejetega v zameno za posojila in/ali druga sredstva, ki so bila odsvojena pri listinjenju, a so še vedno pripoznana v statistični bilanci stanja. Po dogovoru se te obveznosti pripišejo k razčlenitvi po zapadlosti med „vezane vloge nad dvema letoma“. |
| --- | --- |

(h)

obveznosti iz listinjenja

Protipostavka plačila, prejetega v zameno za posojila in/ali druga sredstva, ki so bila odsvojena pri listinjenju, a so še vedno pripoznana v statistični bilanci stanja. Po dogovoru se te obveznosti pripišejo k razčlenitvi po zapadlosti med „vezane vloge nad dvema letoma“.

Poleg tega vezane vloge nad dvema letoma vključujejo:

Stanja obveznosti (ne glede na zapadlost), za katera so obrestne mere in/ali pogoji določeni v nacionalni zakonodaji in ki so namenjena za posebne namene, npr. financiranje nepremičnin, ki se sprostijo po dveh letih, tudi če jih je formalno mogoče dvigniti na zahtevo.

| 9.3. | Vloge na odpoklic z odpovednim rokom |
| --- | --- |

9.3.

Vloge na odpoklic z odpovednim rokom

Neprenosljive vloge brez dogovorjene zapadlosti, ki jih ni mogoče pretvoriti v gotovino brez odpovednega roka; pred potekom roka jih ni mogoče pretvoriti v gotovino ali pa je to mogoče samo ob kazni. Vključene so vloge, za katere bi, čeprav jih je pravno morda mogoče dvigniti na zahtevo, veljale kazni in omejitve glede na nacionalno prakso (razvrstijo se v razred zapadlosti „do vključno treh mesecev“) ter investicijski računi brez odpovednega roka ali dogovorjene zapadlosti, ki pa vsebujejo omejitvene določbe za dvig (razvrstijo se v razred zapadlosti „nad tremi meseci“).

| 9.3a/9.3b | Vloge na odpoklic z odpovednim rokom do vključno treh mesecev/nad tremi meseci, od tega nad dvema letoma |
| --- | --- |

9.3a/9.3b

Vloge na odpoklic z odpovednim rokom do vključno treh mesecev/nad tremi meseci, od tega nad dvema letoma

Te postavke vključujejo:

| (a) | stanja obveznosti brez fiksne zapadlosti, ki se lahko dvignejo samo z odpovednim rokom do vključno treh mesecev/nad tremi meseci, od tega nad dvema letoma; če je možen dvig pred tem odpovednim rokom (ali celo na zahtevo), je vključeno plačilo kazni; in |
| --- | --- |

(a)

stanja obveznosti brez fiksne zapadlosti, ki se lahko dvignejo samo z odpovednim rokom do vključno treh mesecev/nad tremi meseci, od tega nad dvema letoma; če je možen dvig pred tem odpovednim rokom (ali celo na zahtevo), je vključeno plačilo kazni; in

| (b) | stanja obveznosti s fiksnim rokom zapadlosti, ki so neprenosljiva, za katere pa je za zgodnejši dvig veljal odpovedni rok, krajši od treh mesecev/daljši od treh mesecev, od tega nad dvema letoma. |
| --- | --- |

(b)

stanja obveznosti s fiksnim rokom zapadlosti, ki so neprenosljiva, za katere pa je za zgodnejši dvig veljal odpovedni rok, krajši od treh mesecev/daljši od treh mesecev, od tega nad dvema letoma.

Poleg tega vloge na odpoklic z odpovednim rokom do vključno treh mesecev vključujejo neprenosljive hranilne vloge na vpogled in druge vrste vlog za prebivalstvo, za katere, čeprav jih je pravno mogoče dvigniti na zahtevo, veljajo znatne kazni.

Vloge na odpoklic z odpovednim rokom nad tremi meseci, od tega nad dvema letoma (kadar to pride v poštev), vključujejo investicijske račune brez odpovednega roka ali dogovorjene zapadlosti, ki pa vsebujejo omejitvene določbe za dvig.

| 9.4. | Repo posli |
| --- | --- |

9.4.

Repo posli

Protipostavka gotovine, prejete v zameno za vrednostne papirje, ki jih prodajo poročevalske enote po določeni ceni na podlagi trdne zaveze k ponovnemu odkupu istih ali podobnih vrednostnih papirjev po fiksni ceni na določen datum v prihodnosti. Zneske, ki jih prejmejo poročevalske enote v zameno za vrednostne papirje, prenesene na tretjo osebo, tj. začasnega pridobitelja, je treba razvrstiti med „repo“, kadar obstaja trdna zaveza in ne le opcija, da se izvede povratni posel. To pomeni, da med tem postopkom poročevalske enote obdržijo vsa tveganja in koristi iz zadevnih vrednostnih papirjev.

Naslednje oblike operacij vrste repo se vse razvrstijo med „repo“:

| (a) | zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki posojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju; in |
| --- | --- |

(a)

zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki posojanja vrednostnih papirjev ob gotovinskem zavarovanju; in

| (b) | zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki dogovora o prodaji/povratnem nakupu. |
| --- | --- |

(b)

zneski, prejeti v zameno za vrednostne papirje, začasno prenesene na tretjo osebo v obliki dogovora o prodaji/povratnem nakupu.

Vrednostni papirji pri operacijah vrste repo se zabeležijo po pravilih za postavko sredstev 3 „dolžniški vrednostni papirji“. Posli, ki vključujejo začasni prenos zlata ob gotovinskem zavarovanju, so prav tako vključeni v to postavko.

| 10. | Delnice/enote SDT |
| --- | --- |

10.

Delnice/enote SDT

Delnice ali enote, ki jih izdajajo SDT. Ta postavka predstavlja skupno obveznost do delničarjev SDT. Vključena so tudi sredstva, ki izhajajo iz nerazporejenih prejemkov, ali sredstva, ki jih SDT nameni za verjetna plačila in obveznosti v prihodnosti.

| 11. | Izdani dolžniški vrednostni papirji |
| --- | --- |

11.

Izdani dolžniški vrednostni papirji

Vrednostni papirji, razen lastniških instrumentov, ki so jih izdale poročevalske enote in so običajno tržni instrumenti ter se z njimi trguje na sekundarnih trgih ali jih je mogoče pobotati na trgu, imetniku pa ne dajejo lastniških pravic nad institucijo izdajateljico. Ta postavka vključuje:

| (a) | vrednostne papirje, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki kuponskih izplačil in/ali določene fiksne vsote na določen datum (ali datume) ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji; |
| --- | --- |

(a)

vrednostne papirje, ki imetniku dajejo brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega dohodka v obliki kuponskih izplačil in/ali določene fiksne vsote na določen datum (ali datume) ali z začetkom na datum, ki se določi ob izdaji;

| (b) | netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo poročevalske enote in ki potem postanejo tržni, je treba ponovno razvrstiti med „dolžniške vrednostne papirje“ (glej tudi kategorijo 9); |
| --- | --- |

(b)

netržne vrednostne papirje, ki jih izdajo poročevalske enote in ki potem postanejo tržni, je treba ponovno razvrstiti med „dolžniške vrednostne papirje“ (glej tudi kategorijo 9);

| (c) | izdan podrejeni dolg je treba za namene denarne in finančne statistike obravnavati na enak način kakor drug dolg. Zato je treba podrejeni dolg, izdan v obliki vrednostnih papirjev, razvrstiti med „izdane dolžniške vrednostne papirje“, medtem ko je treba podrejeni dolg, izdan v obliki vlog ali posojil, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“. Kadar so vse oblike izdanega podrejenega dolga izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, je treba ta znesek razvrstiti v postavko „izdani dolžniški vrednostni papirji“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev in manj iz posojil. Podrejeni dolg se ne sme razvrstiti v postavko obveznosti „kapital in rezerve“. |
| --- | --- |

(c)

izdan podrejeni dolg je treba za namene denarne in finančne statistike obravnavati na enak način kakor drug dolg. Zato je treba podrejeni dolg, izdan v obliki vrednostnih papirjev, razvrstiti med „izdane dolžniške vrednostne papirje“, medtem ko je treba podrejeni dolg, izdan v obliki vlog ali posojil, razvrstiti med „obveznosti iz naslova vlog“. Kadar so vse oblike izdanega podrejenega dolga izkazane za statistične namene z enim samim zneskom, je treba ta znesek razvrstiti v postavko „izdani dolžniški vrednostni papirji“, ker je podrejeni dolg sestavljen pretežno iz vrednostnih papirjev in manj iz posojil. Podrejeni dolg se ne sme razvrstiti v postavko obveznosti „kapital in rezerve“.

| (d) | hibridne instrumente. Tržni instrumenti s kombinacijo dolžniških in izvedenih komponent, ki vključujejo:






  (i) | tržne dolžniške instrumente, ki vsebujejo vgrajene izvedene instrumente; |
| --- | --- | --- |

(d)

hibridne instrumente. Tržni instrumenti s kombinacijo dolžniških in izvedenih komponent, ki vključujejo:

(i)

tržne dolžniške instrumente, ki vsebujejo vgrajene izvedene instrumente;

| (ii) | tržne instrumente, katerih odkupna cena in/ali kupon je povezan z gibanjem osnovnih referenčnih sredstev, cen sredstev ali drugih referenčnih pokazateljev ob zapadlosti instrumenta. |
| --- | --- |

(ii)

tržne instrumente, katerih odkupna cena in/ali kupon je povezan z gibanjem osnovnih referenčnih sredstev, cen sredstev ali drugih referenčnih pokazateljev ob zapadlosti instrumenta.

| 11a/11b/11c | Dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma |
| --- | --- |

11a/11b/11c

Dolžniški vrednostni papirji s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma

Te postavke za vsako razčlenitev po zapadlosti vključujejo:

| (a) | tržne dolžniške vrednostne papirje, izdane s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma; ter |
| --- | --- |

(a)

tržne dolžniške vrednostne papirje, izdane s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma; ter

| (b) | podrejeni dolg, izdan v obliki dolžniških vrednostnih papirjev s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma. |
| --- | --- |

(b)

podrejeni dolg, izdan v obliki dolžniških vrednostnih papirjev s prvotno zapadlostjo do vključno enega leta/nad enim letom in do vključno dveh let/nad dvema letoma.

| 11d | Od tega dolžniški vrednostni papirji do vključno dveh let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 % |
| --- | --- |

11d

Od tega dolžniški vrednostni papirji do vključno dveh let in z nominalnim kapitalskim jamstvom pod 100 %

Hibridni instrumenti, izdani s prvotno zapadlostjo do vključno dveh let, ki imajo lahko ob zapadlosti pogodbeno odkupno vrednost v valuti izdaje nižjo od prvotno vloženega zneska zaradi kombinacije dolžniških in izvedenih komponent.

| 12. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

12.

Kapital in rezerve

Za namene sistema poročanja vsebuje ta kategorija zneske, ki izvirajo iz lastniškega kapitala, izdanega s strani poročevalskih enot delničarjem ali drugim lastnikom, ki predstavljajo imetnikove lastniške pravice v poročevalski enoti in dajejo na splošno pravico do udeležbe v njenem dobičku ter do deleža v njenih lastnih sredstvih v primeru likvidacije.

Ta kategorija vsebuje naslednje razčlenitve:

| (a) | lastniški kapital
  Vključuje vsa sredstva, ki jih prispevajo lastniki, od začetnega prispevka do vseh naknadnih izdaj oblik lastništva, in odraža celotni znesek kapitala, vključno z vplačanim presežkom kapitala; |
| --- | --- |

(a)

lastniški kapital

Vključuje vsa sredstva, ki jih prispevajo lastniki, od začetnega prispevka do vseh naknadnih izdaj oblik lastništva, in odraža celotni znesek kapitala, vključno z vplačanim presežkom kapitala;

| (b) | dobiček ali izguba v obračunskem obdobju
  Vključuje vse dobičke in izgube v tekočem obračunskem obdobju, kakor se beležijo v poslovnem izidu, ki se še niso prenesli v zadržani dobiček; |
| --- | --- |

(b)

dobiček ali izguba v obračunskem obdobju

Vključuje vse dobičke in izgube v tekočem obračunskem obdobju, kakor se beležijo v poslovnem izidu, ki se še niso prenesli v zadržani dobiček;

| (c) | prihodki in odhodki, pripoznani neposredno v kapitalu
  Vključuje protipostavko neto prevrednotenj sredstev in obveznosti, ki se v skladu z računovodskim okvirom beležijo neposredno v lastniškem kapitalu in ne v izkazu poslovnega izida; |
| --- | --- |

(c)

prihodki in odhodki, pripoznani neposredno v kapitalu

Vključuje protipostavko neto prevrednotenj sredstev in obveznosti, ki se v skladu z računovodskim okvirom beležijo neposredno v lastniškem kapitalu in ne v izkazu poslovnega izida;

| (d) | sredstva iz dohodka, ki se ne razdeli delničarjem
  Vključuje rezerve in druga sredstva (npr. preneseni dobiček ali izguba po koncu obračunskega obdobja in pred sprejetjem odločitve o razdelitvi dividend ali razporeditvi v rezerve), ki se ne razdelijo delničarjem; |
| --- | --- |

(d)

sredstva iz dohodka, ki se ne razdeli delničarjem

Vključuje rezerve in druga sredstva (npr. preneseni dobiček ali izguba po koncu obračunskega obdobja in pred sprejetjem odločitve o razdelitvi dividend ali razporeditvi v rezerve), ki se ne razdelijo delničarjem;

| (e) | posebne in splošne rezervacije za posojila, vrednostne papirje in druge vrste sredstev
  Te rezervacije bi morale vključevati vse popravke za oslabitve in izgube iz posojil, kolikor niso izravnane v kategoriji sredstev, na katero se nanašajo, v statistični bilanci stanja. |
| --- | --- |

(e)

posebne in splošne rezervacije za posojila, vrednostne papirje in druge vrste sredstev

Te rezervacije bi morale vključevati vse popravke za oslabitve in izgube iz posojil, kolikor niso izravnane v kategoriji sredstev, na katero se nanašajo, v statistični bilanci stanja.

| 13. | Preostale obveznosti |
| --- | --- |

13.

Preostale obveznosti

Postavka „preostale obveznosti“ je rezidualna postavka na strani obveznosti v bilanci stanja in je opredeljena kot „obveznosti, ki niso vključene drugje“. NCB lahko zahtevajo poročanje določenih podpostavk, vključenih v to postavko (poleg postavk „od tega“, ki se zahtevajo po tej uredbi).

Preostale obveznosti lahko vključujejo:

| (a) | izvedene finančne instrumente z negativno bruto tržno vrednostjo
  Izvedeni finančni instrumenti, ki jih je treba evidentirati v bilanci stanja, so za statistične namene vključeni tukaj in se poročajo kot ločena postavka „od tega“; |
| --- | --- |

(a)

izvedene finančne instrumente z negativno bruto tržno vrednostjo

Izvedeni finančni instrumenti, ki jih je treba evidentirati v bilanci stanja, so za statistične namene vključeni tukaj in se poročajo kot ločena postavka „od tega“;

| (b) | bruto obveznosti v zvezi s pasivnimi časovnimi razmejitvami
  Pasivne časovne razmejitve predstavljajo stanja obveznosti v bilancah stanja, ki niso knjižene v imenu strank, vendar so vseeno povezane s sredstvi strank, npr. sredstva, ki čakajo naložbo, prenos ali poravnavo; |
| --- | --- |

(b)

bruto obveznosti v zvezi s pasivnimi časovnimi razmejitvami

Pasivne časovne razmejitve predstavljajo stanja obveznosti v bilancah stanja, ki niso knjižene v imenu strank, vendar so vseeno povezane s sredstvi strank, npr. sredstva, ki čakajo naložbo, prenos ali poravnavo;

| (c) | bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami
  Tranzitne postavke predstavljajo sredstva, ki običajno pripadajo strankam, in ki so v postopku prenosa med poročevalskimi enotami. Postavke vključujejo kreditne prenose, za katere je bil obremenjen račun strank, in druge postavke, za katere poročevalska enota še ni opravila ustreznega plačila; |
| --- | --- |

(c)

bruto terjatve v zvezi s tranzitnimi postavkami

Tranzitne postavke predstavljajo sredstva, ki običajno pripadajo strankam, in ki so v postopku prenosa med poročevalskimi enotami. Postavke vključujejo kreditne prenose, za katere je bil obremenjen račun strank, in druge postavke, za katere poročevalska enota še ni opravila ustreznega plačila;

| (d) | obveznosti iz obračunanih obresti na vloge
  V skladu s splošnim načelom obračunskega računovodstva se obveznosti iz obresti na vloge evidentirajo v bilanci stanja, ko se obresti obračunajo, tj. po obračunskem načelu, ne pa ko so dejansko plačane, tj. na podlagi plačila. Obračunane obresti na vloge se razvrstijo v bruto zneskih v kategorijo „preostale obveznosti“. Obračunane obresti so izločene iz vloge, na katero se nanašajo, in se poročajo kot ločena postavka „od tega“; |
| --- | --- |

(d)

obveznosti iz obračunanih obresti na vloge

V skladu s splošnim načelom obračunskega računovodstva se obveznosti iz obresti na vloge evidentirajo v bilanci stanja, ko se obresti obračunajo, tj. po obračunskem načelu, ne pa ko so dejansko plačane, tj. na podlagi plačila. Obračunane obresti na vloge se razvrstijo v bruto zneskih v kategorijo „preostale obveznosti“. Obračunane obresti so izločene iz vloge, na katero se nanašajo, in se poročajo kot ločena postavka „od tega“;

| (e) | obračunane obresti na izdane dolžniške vrednostne papirje, če obračunane obresti niso evidentirane v instrumentu v „izdanih dolžniških vrednostnih papirjih“; |
| --- | --- |

(e)

obračunane obresti na izdane dolžniške vrednostne papirje, če obračunane obresti niso evidentirane v instrumentu v „izdanih dolžniških vrednostnih papirjih“;

| (f) | dividende, ki jih je treba še izplačati; |
| --- | --- |

(f)

dividende, ki jih je treba še izplačati;

| (g) | terjatve, ki niso povezane z glavno dejavnostjo, npr. zneski, zapadli v plačilo dobaviteljem, davki, plače, socialni prispevki; |
| --- | --- |

(g)

terjatve, ki niso povezane z glavno dejavnostjo, npr. zneski, zapadli v plačilo dobaviteljem, davki, plače, socialni prispevki;

| (h) | rezervacije, ki predstavljajo obveznosti do tretjih oseb, npr. pokojnine in dividende; |
| --- | --- |

(h)

rezervacije, ki predstavljajo obveznosti do tretjih oseb, npr. pokojnine in dividende;

| (i) | plačila kritja v okviru pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu
  Plačila kritja (kritja) v okviru izvedenih pogodb se praviloma razvrsti kot „obveznosti iz naslova vlog“ (glej kategorijo 9). Zapletenost običajnih postopkov na trgu lahko oteži ugotavljanje tistih kritij, ki so resnično vračljiva, ker se različne vrste kritij brez razlike dajejo na isti račun, ali pa tistih kritij, ki poročevalski enoti zagotavljajo sredstva za nadaljnje kreditiranje. V teh primerih je sprejemljiva razvrstitev teh kritij med „preostale obveznosti“ ali kot „obveznosti iz naslova vlog“ glede na nacionalno prakso; |
| --- | --- |

(i)

plačila kritja v okviru pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu

Plačila kritja (kritja) v okviru izvedenih pogodb se praviloma razvrsti kot „obveznosti iz naslova vlog“ (glej kategorijo 9). Zapletenost običajnih postopkov na trgu lahko oteži ugotavljanje tistih kritij, ki so resnično vračljiva, ker se različne vrste kritij brez razlike dajejo na isti račun, ali pa tistih kritij, ki poročevalski enoti zagotavljajo sredstva za nadaljnje kreditiranje. V teh primerih je sprejemljiva razvrstitev teh kritij med „preostale obveznosti“ ali kot „obveznosti iz naslova vlog“ glede na nacionalno prakso;

| (j) | neto obveznosti v zvezi s prihodnjimi poravnavami transakcij z vrednostnimi papirji ali z deviznimi operacijami. |
| --- | --- |

(j)

neto obveznosti v zvezi s prihodnjimi poravnavami transakcij z vrednostnimi papirji ali z deviznimi operacijami.

„Preostale obveznosti“ lahko izključujejo skoraj vse finančne instrumente, ki imajo obliko finančnih obveznosti (vključenih v druge postavke bilance stanja), finančne instrumente, ki nimajo oblike finančnih obveznosti, kot so jamstva, zaveze, nadzorovana posojila in skrbniška posojila (ki so evidentirani zunaj bilance stanja) ter nefinančne obveznosti, kot so postavke kapitala na strani obveznosti (ki so vključene v „kapital in rezerve“).

DEL 3

Opredelitve sektorjev

ESR 2010 predpisuje standard za sektorsko razvrstitev v državah članicah. Ta tabela vsebuje podroben standardni opis sektorjev, ki jih NCB prenesejo v nacionalne kategorije v skladu s to uredbo. Nasprotne stranke, ki se nahajajo v euroobmočju, so izkazane po njihovem sektorju v skladu s seznamom, ki ga vodi Evropska centralna banka (ECB) za statistične namene, kjer to pride v poštev, in drugimi navodili za statistično razvrstitev nasprotnih strank, ki jih določi ECB.

Sektorska razvrstitev nasprotnih strank, ki se nahajajo zunaj držav članic, bi morala biti opravljena v skladu s SNR 2008. Pojem „MFI“ velja samo za države članice. Za namene razvrstitve rezidentov zunaj EU se pojem „MFI“ razlaga tako, da pomeni sektorje „centralna banka“, „institucije, ki sprejemajo vloge, razen centralne banke“ in „skladi denarnega trga“ po SNR 2008.

Tabela

Opredelitve sektorjev

| Sektor | Opredelitev |
| --- | --- |
| MFI | Glej člen 1 |
| Država | Sektor država (S.13) sestavljajo institucionalne enote, ki so netržni proizvajalci, katerih proizvodnja je namenjena individualni in kolektivni potrošnji in se financirajo z obveznimi plačili enot, ki pripadajo drugim sektorjem, in institucionalne enote, ki se v glavnem ukvarjajo s prerazdeljevanjem nacionalnega dohodka in premoženja (ESR 2010, odstavki 2.111 do 2.113). |
| Centralna država | Ta podsektor (S.1311) vključuje vse upravne organe države in druge centralne agencije, ki so običajno pristojni na celotnem ekonomskem ozemlju, razen uprave skladov socialne varnosti (ESR 2010, odstavek 2.114).
  Za namene te uredbe centralna država vključuje tudi institucije in organe Unije, ki so razvrščeni v sektor država (S.13). |
| Regionalna država | Ta podsektor (S.1312) sestavljajo tiste vrste javne uprave, ki so ločene institucionalne enote in izvajajo nekatere funkcije upravljanja, razen uprave skladov socialne varnosti, na ravni, ki je pod ravnjo centralne države in nad ravnjo državnih institucionalnih enot na lokalni ravni (ESR 2010, odstavek 2.115). |
| Lokalna država | Ta podsektor (S.1313) vključuje tiste enote javne uprave, ki so pristojne le na lokalnem delu ekonomskega ozemlja, razen lokalnih agencij skladov socialne varnosti (ESR 2010, odstavek 2.116). |
| Skladi socialne varnosti | Podsektor skladi socialne varnosti (S.1314) vključuje centralne, regionalne in lokalne institucionalne enote, katerih glavna dejavnost je zagotavljanje socialnih prejemkov in ki izpolnjujejo obe naslednji merili: (a) nekatere skupine prebivalstva so na podlagi zakona ali predpisa dolžne sodelovati v sistemu ali plačevati prispevke; in (b) država je pristojna za upravljanje institucij glede določanja ali odobritve prispevkov in prejemkov neodvisno od svoje vloge nadzornika ali delodajalca (ESR 2010, odstavek 2.117). |
| Investicijski skladi razen skladov denarnega trga | Investicijski skladi, kakor so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38). Ta podsektor sestavljajo vsi kolektivni investicijski sistemi razen skladov denarnega trga, ki vlagajo v finančna in/ali nefinančna sredstva, kolikor je njihov cilj vlagati kapital, zbran od javnosti. |
| Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci | Podsektor drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredovanjem, tako da od institucionalnih enot prevzemajo obveznosti v oblikah, ki niso gotovina, vloge (ali bližnji substituti za vloge), delnice/enote investicijskih skladov ali povezane s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami (ESR 2010, odstavki 2.86 do 2.94).
  Podsektor izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo z dejavnostmi, tesno povezanimi s finančnim posredništvom, same pa niso finančni posredniki. Ta podsektor prav tako vključuje uprave podjetij, katerih podrejene družbe so vse ali večinoma finančne družbe (ESR 2010, odstavki 2.95 do 2.97).
  Podsektor lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem ali opravljanjem pomožnih finančnih storitev in v katerih se večina transakcij z njihovimi sredstvi ali obveznostmi ne izvaja na odprtih trgih. Ta podsektor med drugim vključuje holdinge, ki so lastniki upravljalnega deleža lastniškega kapitala skupine podrejenih družb in katerih glavna dejavnost je lastništvo skupine brez zagotavljanja drugih storitev podjetjem, v katerih imajo lastniški kapital, kar pomeni, da ne upravljajo ali nadzirajo drugih enot (ESR 2010, odstavka 2.98 in 2.99). |
| Zavarovalne družbe | Podsektor zavarovalne družbe (S.128) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledica združevanja tveganj v glavnem v obliki neposrednega zavarovanja ali pozavarovanja (ESR 2010, odstavki 2.100 do 2.104). |
| Pokojninski skladi | Podsektor pokojninski skladi (S.129) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledica združevanja socialnih tveganj in potreb zavarovancev (socialno zavarovanje). Pokojninski skladi podobno kot sistemi socialnega zavarovanja zagotavljajo dohodek po upokojitvi in pogosto pokojnine za smrt in invalidnost (ESR 2010, odstavki 2.105 do 2.110). |
| Nefinančne družbe | Sektor nefinančne družbe (S.11) sestavljajo institucionalne enote, ki so neodvisne pravne osebe in tržni proizvajalci, njihova glavna dejavnost pa je proizvodnja blaga in nefinančnih storitev. Ta sektor vključuje tudi nefinančne neprave družbe (ESR 2010, odstavki 2.45 do 2.54). |
| Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva | Sektor gospodinjstva (S.14) sestavljajo posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki in kot podjetniki, ki proizvajajo tržno blago ter nefinančne in finančne storitve (tržni proizvajalci), če blaga in storitev ne proizvajajo ločeni subjekti, ki se obravnavajo kot neprave družbe. Vključeni so tudi posamezniki ali skupine posameznikov proizvajalcev blaga in nefinančnih storitev za izključno lastno končno porabo (ESR 2010, odstavki 2.118 do 2.128).
  Sektor nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15), sestavljajo nepridobitne institucije, ki so ločene pravne osebe in opravljajo storitve za gospodinjstva ter so zasebni netržni proizvajalci. Njihovi glavni viri so prostovoljni prispevki gospodinjstev kot potrošnikov v denarju ali naravi, plačila države in dohodki od lastnine (ESR 2010, odstavki 2.129 do 2.130). |
| Individualni lastniki in partnerska podjetja brez pravnega statusa (podpopulacija „gospodinjstev“) | Individualni lastniki in partnerska podjetja brez pravnega statusa, razen tistih, ki so ustanovljeni kot neprave družbe, ki so tržni proizvajalci (ESR 2010, odstavek 2.119d). |

Sektor

Opredelitev

MFI

Glej člen 1

Država

Sektor država (S.13) sestavljajo institucionalne enote, ki so netržni proizvajalci, katerih proizvodnja je namenjena individualni in kolektivni potrošnji in se financirajo z obveznimi plačili enot, ki pripadajo drugim sektorjem, in institucionalne enote, ki se v glavnem ukvarjajo s prerazdeljevanjem nacionalnega dohodka in premoženja (ESR 2010, odstavki 2.111 do 2.113).

Centralna država

Ta podsektor (S.1311) vključuje vse upravne organe države in druge centralne agencije, ki so običajno pristojni na celotnem ekonomskem ozemlju, razen uprave skladov socialne varnosti (ESR 2010, odstavek 2.114).

Za namene te uredbe centralna država vključuje tudi institucije in organe Unije, ki so razvrščeni v sektor država (S.13).

Regionalna država

Ta podsektor (S.1312) sestavljajo tiste vrste javne uprave, ki so ločene institucionalne enote in izvajajo nekatere funkcije upravljanja, razen uprave skladov socialne varnosti, na ravni, ki je pod ravnjo centralne države in nad ravnjo državnih institucionalnih enot na lokalni ravni (ESR 2010, odstavek 2.115).

Lokalna država

Ta podsektor (S.1313) vključuje tiste enote javne uprave, ki so pristojne le na lokalnem delu ekonomskega ozemlja, razen lokalnih agencij skladov socialne varnosti (ESR 2010, odstavek 2.116).

Skladi socialne varnosti

Podsektor skladi socialne varnosti (S.1314) vključuje centralne, regionalne in lokalne institucionalne enote, katerih glavna dejavnost je zagotavljanje socialnih prejemkov in ki izpolnjujejo obe naslednji merili: (a) nekatere skupine prebivalstva so na podlagi zakona ali predpisa dolžne sodelovati v sistemu ali plačevati prispevke; in (b) država je pristojna za upravljanje institucij glede določanja ali odobritve prispevkov in prejemkov neodvisno od svoje vloge nadzornika ali delodajalca (ESR 2010, odstavek 2.117).

Investicijski skladi razen skladov denarnega trga

Investicijski skladi, kakor so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 1073/2013 (ECB/2013/38). Ta podsektor sestavljajo vsi kolektivni investicijski sistemi razen skladov denarnega trga, ki vlagajo v finančna in/ali nefinančna sredstva, kolikor je njihov cilj vlagati kapital, zbran od javnosti.

Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov + izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti + lastne finančne institucije in posojilodajalci

Podsektor drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S.125) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredovanjem, tako da od institucionalnih enot prevzemajo obveznosti v oblikah, ki niso gotovina, vloge (ali bližnji substituti za vloge), delnice/enote investicijskih skladov ali povezane s shemami zavarovanja ter pokojninskimi in standardiziranimi jamstvenimi shemami (ESR 2010, odstavki 2.86 do 2.94).

Podsektor izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S.126) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo z dejavnostmi, tesno povezanimi s finančnim posredništvom, same pa niso finančni posredniki. Ta podsektor prav tako vključuje uprave podjetij, katerih podrejene družbe so vse ali večinoma finančne družbe (ESR 2010, odstavki 2.95 do 2.97).

Podsektor lastne finančne institucije in posojilodajalci (S.127) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem ali opravljanjem pomožnih finančnih storitev in v katerih se večina transakcij z njihovimi sredstvi ali obveznostmi ne izvaja na odprtih trgih. Ta podsektor med drugim vključuje holdinge, ki so lastniki upravljalnega deleža lastniškega kapitala skupine podrejenih družb in katerih glavna dejavnost je lastništvo skupine brez zagotavljanja drugih storitev podjetjem, v katerih imajo lastniški kapital, kar pomeni, da ne upravljajo ali nadzirajo drugih enot (ESR 2010, odstavka 2.98 in 2.99).

Zavarovalne družbe

Podsektor zavarovalne družbe (S.128) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledica združevanja tveganj v glavnem v obliki neposrednega zavarovanja ali pozavarovanja (ESR 2010, odstavki 2.100 do 2.104).

Pokojninski skladi

Podsektor pokojninski skladi (S.129) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredništvom kot posledica združevanja socialnih tveganj in potreb zavarovancev (socialno zavarovanje). Pokojninski skladi podobno kot sistemi socialnega zavarovanja zagotavljajo dohodek po upokojitvi in pogosto pokojnine za smrt in invalidnost (ESR 2010, odstavki 2.105 do 2.110).

Nefinančne družbe

Sektor nefinančne družbe (S.11) sestavljajo institucionalne enote, ki so neodvisne pravne osebe in tržni proizvajalci, njihova glavna dejavnost pa je proizvodnja blaga in nefinančnih storitev. Ta sektor vključuje tudi nefinančne neprave družbe (ESR 2010, odstavki 2.45 do 2.54).

Gospodinjstva + nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva

Sektor gospodinjstva (S.14) sestavljajo posamezniki ali skupine posameznikov kot potrošniki in kot podjetniki, ki proizvajajo tržno blago ter nefinančne in finančne storitve (tržni proizvajalci), če blaga in storitev ne proizvajajo ločeni subjekti, ki se obravnavajo kot neprave družbe. Vključeni so tudi posamezniki ali skupine posameznikov proizvajalcev blaga in nefinančnih storitev za izključno lastno končno porabo (ESR 2010, odstavki 2.118 do 2.128).

Sektor nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.15), sestavljajo nepridobitne institucije, ki so ločene pravne osebe in opravljajo storitve za gospodinjstva ter so zasebni netržni proizvajalci. Njihovi glavni viri so prostovoljni prispevki gospodinjstev kot potrošnikov v denarju ali naravi, plačila države in dohodki od lastnine (ESR 2010, odstavki 2.129 do 2.130).

Individualni lastniki in partnerska podjetja brez pravnega statusa (podpopulacija „gospodinjstev“)

Individualni lastniki in partnerska podjetja brez pravnega statusa, razen tistih, ki so ustanovljeni kot neprave družbe, ki so tržni proizvajalci (ESR 2010, odstavek 2.119d).

---

PRILOGA III

POROČANJE ZA NAMENE OBVEZNIH REZERV

DEL 1

Splošna pravila

| 1. | Polja, ki so v tabeli 1 v delu 2 Priloge 1 označena z *, se uporabijo za izračun osnove za obvezne rezerve za namene Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). V zvezi z dolžniškimi vrednostnimi papirji kreditne institucije bodisi predložijo dokazilo o obveznostih, ki naj se izključijo iz osnove za obvezne rezerve, ali uporabijo standardni odbitek v višini fiksnega odstotka, ki ga določi Evropska centralna banka (ECB). Polja z vzorcem poročajo izključno kreditne institucije, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Polja v tabeli 1 glede vlog pri „kreditnih institucijah, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv“, ne smejo vključevati obveznosti poročevalskih enot do institucij, ki so izvzete iz sistema obveznih rezerv ECB, tj. institucij, ki so izvzete iz drugih razlogov, kot da so pri njih uvedeni reorganizacijski ukrepi. Institucije, ki so začasno izvzete iz zahtev glede obveznih rezerv, ker so pri njih uvedeni reorganizacijski ukrepi, se obravnavajo kot institucije, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv, in so zato obveznosti do teh institucij vključene v tabeli 1 v tem delu. V tej tabeli so vključene tudi obveznosti do institucij, od katerih se zaradi uporabe pavšalne olajšave dejansko ne zahteva vodenje rezervnih imetij pri Evropskem sistemu centralnih bank. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Glede na nacionalni sistem zbiranja in brez poseganja v polno skladnost z opredelitvami in načeli razvrstitve, določenimi v tej uredbi, lahko kreditne institucije, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv, alternativno poročajo podatke, potrebne za izračun osnove za obvezne rezerve, razen tistih o tržnih instrumentih, v skladu tabelo 1 v tem delu, pod pogojem, da to ne vpliva na nobeno postavko v poljih brez vzorca v tabeli 1 v delu 2 Priloge I. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Za poročanje v skladu s spodnjo tabelo se mora zagotoviti stroga skladnost s tabelo 1 v delu 2 Priloge I.

  Tabela 1


  Osnova za obvezne rezerve | Stanja obveznosti, razen do ECB, NCB in drugih kreditnih institucij, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv  (1) |
| --- | --- | --- |
| OBVEZNOSTI IZ NASLOVA VLOG |
| (euro in tuje valute združeno) | |
| | |
| 9. | VLOGE SKUPAJ |

4.

Tabela 1

Osnova za obvezne rezerve

Stanja obveznosti, razen do ECB, NCB in drugih kreditnih institucij, za katere veljajo zahteve glede obveznih rezerv  (1)

OBVEZNOSTI IZ NASLOVA VLOG

(euro in tuje valute združeno)

9.

VLOGE SKUPAJ

| | 9.1e + 9.1x |
| --- | --- |

9.1e + 9.1x

| | 9.2e + 9.2x |
| --- | --- |

9.2e + 9.2x

| | 9.3e + 9.3x |
| --- | --- |

9.3e + 9.3x

| | 9.4e + 9.4x |
| --- | --- |

9.4e + 9.4x

| | od tega: |
| --- | --- |

od tega:

| | 9.2e + 9.2x with agreed maturity |
| --- | --- |

9.2e + 9.2x with agreed maturity

| | nad 2 letoma |
| --- | --- |

nad 2 letoma

| | od tega: |
| --- | --- |

od tega:

Prostovoljno poročanje (2)

9.3e + 9.3x na odpoklic z odpovednim rokom

nad 2 letoma

od tega:

9.4e + 9.4x repo

Stanja obveznosti  (3)

TRŽNI INSTRUMENTI

(euro in tuje valute združeno)

| 11. | IZDANI DOLŽNIŠKI VREDNOSTNI PAPIRJI |
| --- | --- |

11.

IZDANI DOLŽNIŠKI VREDNOSTNI PAPIRJI

11e + 11x vezane vloge A

do 2 let

nad 2 letoma

DEL 2

Posebna pravila v primeru združitev, ki vključujejo kreditne institucije

| 1. | Kadar pride do združitve kreditnih institucij, se osnova za obvezne rezerve prevzemne institucije za obdobje izpolnjevanja takoj po združitvi v skladu s členom 12 Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) izračuna z agregiranjem njene osnove za obvezne rezerve in osnov za obvezne rezerve prevzetih institucij, kot da do združitve ne bi prišlo, z uporabo statističnih informacij, sporočenih v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kadar prevzemna institucija v združitvi, navedeni v odstavku 1, ni institucija na repu, so upoštevna referenčna obdobja statističnih informacij, sporočenih v skladu s to uredbo, ki se uporabijo za izračun iz odstavka 1, naslednja:






  (a) | za prevzete institucije, ki so institucije na repu, referenčno obdobje za ustrezno obdobje izpolnjevanja, določeno v členu 5(6) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1); |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

za prevzete institucije, ki so institucije na repu, referenčno obdobje za ustrezno obdobje izpolnjevanja, določeno v členu 5(6) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1);

| (b) | za prevzete institucije, ki niso institucije na repu, referenčno obdobje za ustrezno obdobje izpolnjevanja, določeno v členu 5(5) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1). |
| --- | --- |

(b)

za prevzete institucije, ki niso institucije na repu, referenčno obdobje za ustrezno obdobje izpolnjevanja, določeno v členu 5(5) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1).

| 3. | Kadar je prevzemna institucija v združitvi, navedeni v odstavku 1, institucija na repu, so upoštevna referenčna obdobja statističnih informacij, sporočenih v skladu s to uredbo, ki se uporabijo za izračun iz odstavka 1, naslednja:






  (a) | za prevzete institucije, ki so institucije na repu, referenčno obdobje za ustrezno obdobje izpolnjevanja, določeno v členu 5(6) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1); |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

za prevzete institucije, ki so institucije na repu, referenčno obdobje za ustrezno obdobje izpolnjevanja, določeno v členu 5(6) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1);

| (b) | za prevzete institucije, ki niso institucije na repu, tisto od naslednjih referenčnih obdobij, ki je zgodnejše:






  i. | upoštevno referenčno obdobje za obdobje izpolnjevanja v skladu s členom 5(5) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), ali |
| --- | --- | --- |

(b)

za prevzete institucije, ki niso institucije na repu, tisto od naslednjih referenčnih obdobij, ki je zgodnejše:

i.

upoštevno referenčno obdobje za obdobje izpolnjevanja v skladu s členom 5(5) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1), ali

| ii. | referenčno obdobje pred referenčnim obdobjem, v katerem je prišlo do združitve. |
| --- | --- |

ii.

referenčno obdobje pred referenčnim obdobjem, v katerem je prišlo do združitve.

| 4. | Izračun, naveden v odstavku 1, se uporablja tudi za nadaljnja obdobja izpolnjevanja, kadar velja oboje naslednje:






  (a) | prevzemna institucija v združitvi, navedeni v odstavku 1, je institucija na repu in |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

prevzemna institucija v združitvi, navedeni v odstavku 1, je institucija na repu in

| (b) | upoštevno referenčno obdobje za to obdobje izpolnjevanja v skladu s členom 5(6) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) je zgodnejše od referenčnega obdobja, v katerem je združitev začela učinkovati. |
| --- | --- |

(b)

upoštevno referenčno obdobje za to obdobje izpolnjevanja v skladu s členom 5(6) Uredbe (EU) 2021/378 (ECB/2021/1) je zgodnejše od referenčnega obdobja, v katerem je združitev začela učinkovati.

---

(1)  Izračunani kot vsota:

| | stolpcev (a)–(b)+(c)+(d)+(e)+(f)–(g)+(h)+(i)+(j)+(k) v tabeli 1 (obveznosti) v delu 2 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33); ali |
| --- | --- |

stolpcev (a)–(b)+(c)+(d)+(e)+(f)–(g)+(h)+(i)+(j)+(k) v tabeli 1 (obveznosti) v delu 2 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33); ali

| | stolpcev (a)–(b)–(c)+(d)+(e)+(f)+(g)–(h)–(i)+(j)+(k)+(l)+(m) v tabeli 1 (obveznosti) v delu 2 Priloge I k tej uredbi |
| --- | --- |

stolpcev (a)–(b)–(c)+(d)+(e)+(f)+(g)–(h)–(i)+(j)+(k)+(l)+(m) v tabeli 1 (obveznosti) v delu 2 Priloge I k tej uredbi

(2)  Poročevalske enote imajo možnost, da izpolnijo to zahtevo za poročanje s prostovoljnim poročanjem, tj. dovoljeno jim je poročati bodisi dejanske podatke (vključujoč ničelne postavke) bodisi „manjkajoče informacije”. Ko se obvezniki poročanja enkrat odločijo, da bodo poročali dejanske podatke, ne morejo več poročati „manjkajočih informacij“.

(3)  Izračunani iz:

| | stolpca (I) v tabeli 1 (obveznosti) v delu 2 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33); ali |
| --- | --- |

stolpca (I) v tabeli 1 (obveznosti) v delu 2 Priloge I k Uredbi (EU) št. 1071/2013 (ECB/2013/33); ali

| | stolpca (n) v tabeli 1 (obveznosti) v delu 2 Priloge I k tej uredbi |
| --- | --- |

stolpca (n) v tabeli 1 (obveznosti) v delu 2 Priloge I k tej uredbi

---

PRILOGA IV

MINIMALNI STANDARDI, KI JIH MORA UPOŠTEVATI DEJANSKA POROČEVALSKA POPULACIJA

Poročevalske enote morajo upoštevati naslednje minimalne standarde, da bi izpolnile zahteve Evropske centralne banke (ECB) za statistično poročanje.

| 1. | Minimalni standardi za prenos:






  (a) | poročanje mora biti pravočasno in v rokih, ki jih določi zadevna NCB; |
| --- | --- | --- |

1.

Minimalni standardi za prenos:

(a)

poročanje mora biti pravočasno in v rokih, ki jih določi zadevna NCB;

| (b) | statistična poročila morajo imeti obliko in format po tehničnih zahtevah, ki jih za poročanje določi zadevna NCB; |
| --- | --- |

(b)

statistična poročila morajo imeti obliko in format po tehničnih zahtevah, ki jih za poročanje določi zadevna NCB;

| (c) | poročevalska enota mora zadevni NCB sporočiti podatke ene ali več kontaktnih oseb; |
| --- | --- |

(c)

poročevalska enota mora zadevni NCB sporočiti podatke ene ali več kontaktnih oseb;

| (d) | upoštevati je treba tehnične specifikacije za prenos podatkov do zadevne NCB. |
| --- | --- |

(d)

upoštevati je treba tehnične specifikacije za prenos podatkov do zadevne NCB.

| 2. | Minimalni standardi za točnost:






  (a) | statistične informacije morajo biti pravilne: izpolniti je treba vse linearne omejitve (npr. sredstva in obveznosti morajo biti uravnoteženi, seštevek delnih vsot mora biti enak skupni vsoti) in podatki morajo biti usklajeni med vsemi frekvencami poročanja; |
| --- | --- | --- |

2.

Minimalni standardi za točnost:

(a)

statistične informacije morajo biti pravilne: izpolniti je treba vse linearne omejitve (npr. sredstva in obveznosti morajo biti uravnoteženi, seštevek delnih vsot mora biti enak skupni vsoti) in podatki morajo biti usklajeni med vsemi frekvencami poročanja;

| (b) | poročevalske enote morajo biti sposobne zagotoviti informacije o gibanjih v prenesenih podatkih; |
| --- | --- |

(b)

poročevalske enote morajo biti sposobne zagotoviti informacije o gibanjih v prenesenih podatkih;

| (c) | statistične informacije morajo biti popolne in ne smejo vsebovati trajnih in strukturnih vrzeli; obstoječe vrzeli je treba ugotoviti, jih pojasniti zadevni NCB in jih po potrebi čim prej premostiti; |
| --- | --- |

(c)

statistične informacije morajo biti popolne in ne smejo vsebovati trajnih in strukturnih vrzeli; obstoječe vrzeli je treba ugotoviti, jih pojasniti zadevni NCB in jih po potrebi čim prej premostiti;

| (d) | poročevalske enote morajo upoštevati dimenzije, pravila zaokroževanja in decimalne številke, ki jih določi zadevna NCB za tehnični prenos podatkov. |
| --- | --- |

(d)

poročevalske enote morajo upoštevati dimenzije, pravila zaokroževanja in decimalne številke, ki jih določi zadevna NCB za tehnični prenos podatkov.

| 3. | Minimalni standardi za vsebinsko skladnost:






  (a) | statistične informacije morajo biti v skladu z opredelitvami in razvrstitvami iz te uredbe; |
| --- | --- | --- |

3.

Minimalni standardi za vsebinsko skladnost:

(a)

statistične informacije morajo biti v skladu z opredelitvami in razvrstitvami iz te uredbe;

| (b) | v primeru odstopanj od teh opredelitev in razvrstitev morajo poročevalske enote redno spremljati in kvantificirati razliko med uporabljenim merilom in merilom v tej uredbi; |
| --- | --- |

(b)

v primeru odstopanj od teh opredelitev in razvrstitev morajo poročevalske enote redno spremljati in kvantificirati razliko med uporabljenim merilom in merilom v tej uredbi;

| (c) | poročevalske enote morajo biti sposobne pojasniti prelome v prenesenih podatkih v primerjavi s številkami iz prejšnjih obdobij. |
| --- | --- |

(c)

poročevalske enote morajo biti sposobne pojasniti prelome v prenesenih podatkih v primerjavi s številkami iz prejšnjih obdobij.

| 4. | Minimalni standardi za popravke:
  Upoštevati je treba politiko in postopke glede popravkov, ki jih določita ECB in zadevna NCB. Popravke, ki odstopajo od običajnih, morajo spremljati pojasnila. |
| --- | --- |

4.

Minimalni standardi za popravke:

Upoštevati je treba politiko in postopke glede popravkov, ki jih določita ECB in zadevna NCB. Popravke, ki odstopajo od običajnih, morajo spremljati pojasnila.

---

PRILOGA V

Razveljavljena uredba z naknadno spremembo

| Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (prenovitev) (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1). |
| --- |
| Uredba (EU) št. 1375/2014 Evropske centralne banke z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1071/2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2014/51) (UL L 366, 20.12.2014, str. 77). |

Uredba (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (prenovitev) (ECB/2013/33) (UL L 297, 7.11.2013, str. 1).

Uredba (EU) št. 1375/2014 Evropske centralne banke z dne 10. decembra 2014 o spremembi Uredbe (EU) št. 1071/2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2014/51) (UL L 366, 20.12.2014, str. 77).

---

PRILOGA VI

Korelacijska tabela

| Uredba (EU) št. 1071/2013 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 2 |
| Člen 2 | Člen 2(5) in Priloga I, del 1, oddelek 1.3 |
| Člen 3(1) | Člen 3(1) |
| Člen 3(2) | - |
| Člen 3(3) | Člen 1(b)(ii) |
| Člen 3(4) | Člen 3(2) |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5(1) in (3) | Člen 5(1) in (2) |
| Člen 5(2) | Člen 5(3) |
| Člen 5(4) | - |
| Člen 5(5) | - |
| Člen 6(a) do (c) | Člen 5(1), prvi pododstavek, točki (c) in (d) |
| Člen 6(d) | - |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 8(1) | Člen 8(1) |
| Člen 8(2) in (3) | Člen 8(2) |
| Člen 8(4) | Člen 8(3) |
| Člen 9(1)(a) | Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a) |
| Člen 9(1)(b) | Člen 9(1), drugi pododstavek in člen 9(5), drugi pododstavek |
| Člen 9(1)(c) | Člen 9(1), drugi pododstavek |
| Člen 9(1)(d) | Člen 9(2) |
| Člen 9(1)(e) | Člen 9(10), prvi pododstavek |
| Člen 9(1)(f) | Člen 9(3) |
| Člen 9(2) | Člen 9(4) |
| Člen 9(3) | Člen 9(6) |
| Člen 9(4) | - |
| Člen 9(5) | Člen 9(7), prvi pododstavek |
| Člen 10 | Člen 10 |
| Člen 11 | Člen 11 |
| Člen 12 | Člen 12 |
| Člen 13 | Člen 13 |
| Člen 14(1) | Člen 14 |
| Člen 14(2) | Priloga I, del 3, oddelek 8, tretji pododstavek |
| Člen 14(3), prvi stavek | Priloga I, del 3, oddelek 7, tretji pododstavek, drugi stavek |
| Člen 14(3), drugi stavek | Člen 9(7), drugi pododstavek |
| Člen 15 | Člen 15 |
| Člen 16 | Člen 18 |
| Priloga I, del 1, oddelek 1 | Priloga I, del 1 |
| Priloga I, del 1, oddelek 2 | - |
| Priloga I, del 2 | Priloga I, del 2 |
| Priloga I, del 3 | Priloga I, del 3 |
| Priloga I, del 4 | Priloga I, del 4 |
| Priloga I, del 5 | Priloga I, del 5 |
| Priloga I, del 6 | Priloga I, del 6 |
| Priloga I, del 7 | Priloga I, del 7 |
| Priloga II, del 1, odstavek 1 | Priloga II, del 1, odstavek 1 |
| Priloga II, del 1, odstavek 2(a) | Člen 6(1) |
| Priloga II, del 1, odstavek 2(b) | Priloga II, del 1, odstavek 2(a) in (c) |
| Priloga II, del 1, odstavek 2(c) | Priloga II, del 1, odstavek 2(b) in (d) |
| Priloga II, del 2 | Priloga II, del 2 |
| Priloga II, del 2, oddelek 3, zadnji stavek | Člen 9(9) |
| Priloga II, del 3 | Priloga II, del 3 |
| Priloga III, del 1, oddelek 1 | Priloga III, del 1 |
| Priloga III, del 2, oddelek 1 | Člen 6 |
| Priloga III, del 2, oddelek 2, odstavek 2.1 | Člen 2(24) |
| Priloga III, del 2, oddelek 2, odstavka 2.2 in 2.3 ter tabela | Priloga III, del 2 |
| Priloga III, del 2, oddelek 2, odstavek 2.4 | Člen 11(3) in (4) |
| Priloga IV | Priloga IV |

Uredba (EU) št. 1071/2013

Ta uredba

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 2(5) in Priloga I, del 1, oddelek 1.3

Člen 3(1)

Člen 3(1)

Člen 3(2)

-

Člen 3(3)

Člen 1(b)(ii)

Člen 3(4)

Člen 3(2)

Člen 4

Člen 4

Člen 5(1) in (3)

Člen 5(1) in (2)

Člen 5(2)

Člen 5(3)

Člen 5(4)

-

Člen 5(5)

-

Člen 6(a) do (c)

Člen 5(1), prvi pododstavek, točki (c) in (d)

Člen 6(d)

-

Člen 7

Člen 7

Člen 8(1)

Člen 8(1)

Člen 8(2) in (3)

Člen 8(2)

Člen 8(4)

Člen 8(3)

Člen 9(1)(a)

Člen 9(1), prvi pododstavek, točka (a)

Člen 9(1)(b)

Člen 9(1), drugi pododstavek in člen 9(5), drugi pododstavek

Člen 9(1)(c)

Člen 9(1), drugi pododstavek

Člen 9(1)(d)

Člen 9(2)

Člen 9(1)(e)

Člen 9(10), prvi pododstavek

Člen 9(1)(f)

Člen 9(3)

Člen 9(2)

Člen 9(4)

Člen 9(3)

Člen 9(6)

Člen 9(4)

-

Člen 9(5)

Člen 9(7), prvi pododstavek

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Člen 11

Člen 12

Člen 12

Člen 13

Člen 13

Člen 14(1)

Člen 14

Člen 14(2)

Priloga I, del 3, oddelek 8, tretji pododstavek

Člen 14(3), prvi stavek

Priloga I, del 3, oddelek 7, tretji pododstavek, drugi stavek

Člen 14(3), drugi stavek

Člen 9(7), drugi pododstavek

Člen 15

Člen 15

Člen 16

Člen 18

Priloga I, del 1, oddelek 1

Priloga I, del 1

Priloga I, del 1, oddelek 2

-

Priloga I, del 2

Priloga I, del 2

Priloga I, del 3

Priloga I, del 3

Priloga I, del 4

Priloga I, del 4

Priloga I, del 5

Priloga I, del 5

Priloga I, del 6

Priloga I, del 6

Priloga I, del 7

Priloga I, del 7

Priloga II, del 1, odstavek 1

Priloga II, del 1, odstavek 1

Priloga II, del 1, odstavek 2(a)

Člen 6(1)

Priloga II, del 1, odstavek 2(b)

Priloga II, del 1, odstavek 2(a) in (c)

Priloga II, del 1, odstavek 2(c)

Priloga II, del 1, odstavek 2(b) in (d)

Priloga II, del 2

Priloga II, del 2

Priloga II, del 2, oddelek 3, zadnji stavek

Člen 9(9)

Priloga II, del 3

Priloga II, del 3

Priloga III, del 1, oddelek 1

Priloga III, del 1

Priloga III, del 2, oddelek 1

Člen 6

Priloga III, del 2, oddelek 2, odstavek 2.1

Člen 2(24)

Priloga III, del 2, oddelek 2, odstavka 2.2 in 2.3 ter tabela

Priloga III, del 2

Priloga III, del 2, oddelek 2, odstavek 2.4

Člen 11(3) in (4)

Priloga IV

Priloga IV

---

SKLEPI

| 3.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/86 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/86

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/380

z dne 1. marca 2021

o odobritvi načrta za izkoreninjenje afriške prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Nemčije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 1248)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/60/ES z dne 27. junija 2002 o določitvi posebnih ukrepov za nadzor nad afriško prašičjo kugo in o spremembi Direktive 92/119/EGS v zvezi z nalezljivo ohromelostjo prašičev in afriško prašičjo kugo (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 16(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/60/ES določa minimalne ukrepe Unije za nadzor nad afriško prašičjo kugo, vključno s tistimi, ki se uporabljajo v primeru potrditve primera afriške prašičje kuge pri divjih prašičih. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/60/ES določa minimalne ukrepe Unije za nadzor nad afriško prašičjo kugo, vključno s tistimi, ki se uporabljajo v primeru potrditve primera afriške prašičje kuge pri divjih prašičih.

| (2) | Poleg tega Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (2) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v državah članicah ali na njihovih območjih, kot je navedeno v Prilogi k navedenemu sklepu (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice), in v vseh državah članicah v zvezi s premiki divjih prašičev ter obveznosti glede obveščanja. V Prilogi k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različnih stopnjah tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni, vključno s seznamom območij z visokim tveganjem. Priloga je bila večkrat spremenjena, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer glede afriške prašičje kuge v Uniji, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU (2) določa nadzorne ukrepe za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v državah članicah ali na njihovih območjih, kot je navedeno v Prilogi k navedenemu sklepu (v nadaljnjem besedilu: zadevne države članice), in v vseh državah članicah v zvezi s premiki divjih prašičev ter obveznosti glede obveščanja. V Prilogi k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU so nekatera območja zadevnih držav članic razmejena in navedena po različnih stopnjah tveganja zaradi epidemioloških razmer glede navedene bolezni, vključno s seznamom območij z visokim tveganjem. Priloga je bila večkrat spremenjena, da bi se upoštevale spremembe epidemioloških razmer glede afriške prašičje kuge v Uniji, ki jih je bilo treba vključiti v navedeno prilogo.

| (3) | Leta 2020 je Nemčija uradno obvestila Komisijo o primerih afriške prašičje kuge pri divjih prašičih in sprejela ustrezne ukrepe za nadzor nad boleznijo v skladu z Direktivo 2002/60/ES. |
| --- | --- |

(3)

Leta 2020 je Nemčija uradno obvestila Komisijo o primerih afriške prašičje kuge pri divjih prašičih in sprejela ustrezne ukrepe za nadzor nad boleznijo v skladu z Direktivo 2002/60/ES.

| (4) | Glede na trenutne epidemiološke razmere in v skladu s členom 16 Direktive 2002/60/ES je Nemčija Komisiji 11. decembra 2020 predložila načrt za izkoreninjenje afriške prašičje kuge (v nadaljnjem besedilu: načrt za izkoreninjenje). |
| --- | --- |

(4)

Glede na trenutne epidemiološke razmere in v skladu s členom 16 Direktive 2002/60/ES je Nemčija Komisiji 11. decembra 2020 predložila načrt za izkoreninjenje afriške prašičje kuge (v nadaljnjem besedilu: načrt za izkoreninjenje).

| (5) | Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/123 (3) in med drugim upošteva primere afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Nemčiji, dela I in II navedene priloge pa zdaj vključujeta okužena območja v Nemčiji. |
| --- | --- |

(5)

Priloga k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU je bila nazadnje spremenjena z Izvedbenim sklepom Komisije (EU) 2021/123 (3) in med drugim upošteva primere afriške prašičje kuge pri divjih prašičih v Nemčiji, dela I in II navedene priloge pa zdaj vključujeta okužena območja v Nemčiji.

| (6) | Komisija je pregledala načrt za izkoreninjenje, ki ga je predložila Nemčija, in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz člena 16 Direktive 2002/60/ES. Zato bi ga bilo treba ustrezno odobriti. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je pregledala načrt za izkoreninjenje, ki ga je predložila Nemčija, in ugotovila, da izpolnjuje zahteve iz člena 16 Direktive 2002/60/ES. Zato bi ga bilo treba ustrezno odobriti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Načrt, ki je Nemčija predložila 11. decembra 2020 v skladu s členom 16(1) Direktive 2002/60/ES glede izkoreninjenja afriške prašičje kuge pri populaciji divjih prašičev na območjih iz Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU, se s tem sklepom odobri.

Člen 2

Nemčija v roku 30 dni od datuma sprejetja tega sklepa sprejme zakone in druge predpise, potrebne za izvajanje načrta za izkoreninjenje.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 1. marca 2021

Za Komisijo

Stella KYRIAKIDES

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 192, 20.7.2002, str. 27.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/709/EU z dne 9. oktobra 2014 o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah in razveljavitvi Izvedbenega sklepa 2014/178/EU (UL L 295, 11.10.2014, str. 63).

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/123 z dne 2. februarja 2021 o spremembi Priloge k Izvedbenemu sklepu 2014/709/EU o nadzornih ukrepih za zdravje živali v zvezi z afriško prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (UL L 38, 3.2.2021, str. 63).

3

---