# Euroopa Liidu L 68/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik26. veebruar 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 68

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik26. veebruar 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/337, 16. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EL) 2017/1129 seoses ELi taasteprospektiga ja sihipäraste kohandustega finantsvahendajate jaoks ning direktiivi 2004/109/EÜ seoses ühtse elektroonilise aruandlusvormingu kasutamisega majandusaasta aruannete puhul, et toetada COVID-19 kriisist taastumist (
  1
  ) | 1 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/338, 16. veebruar 2021, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (
  1
  ) | 14 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/337, 16. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EL) 2017/1129 seoses ELi taasteprospektiga ja sihipäraste kohandustega finantsvahendajate jaoks ning direktiivi 2004/109/EÜ seoses ühtse elektroonilise aruandlusvormingu kasutamisega majandusaasta aruannete puhul, et toetada COVID-19 kriisist taastumist (
  1
  )

1

1

DIREKTIIVID

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/338, 16. veebruar 2021, millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele (
  1
  )

1

14

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/339, 25. veebruar 2021, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes) artiklit 8a | 29 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/340, 17. detsember 2020, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) 2019/2013, (EL) 2019/2014, (EL) 2019/2015, (EL) 2019/2016, (EL) 2019/2017 ja (EL) 2019/2018 seoses kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite, valgusallikate, jahutus-külmutusseadmete, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate, ja otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete energiamärgistuse nõuetega (
  1
  ) | 62 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/341, 23. veebruar 2021, millega muudetakse määrusi (EL) 2019/424, (EL) 2019/1781, (EL) 2019/2019, (EL) 2019/2020, (EL) 2019/2021, (EL) 2019/2022, (EL) 2019/2023 ja (EL) 2019/2024 seoses serverite ja andmesalvestustoodete, elektrimootorite ja sagedusmuundurite, jahutus-külmutusseadmete, valgusallikate ja eraldiseisvate talitlusseadiste, kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite ning otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete ökodisaini nõuetega (
  1
  ) | 108 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/342, 25. veebruar 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealse läbivaatamise taasalustamist uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes, niivõrd kui see puudutab äriühingut River Kwai International Food Industry Co., Ltd | 149 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/343, 25. veebruar 2021, milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 157 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/344, 25. veebruar 2021, milles käsitletakse loa andmist sorbitaanmonolauraadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 160 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/345, 25. veebruar 2021, millega kiidetakse heaks naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 163 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/346, 25. veebruar 2021, milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 167 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/347, 25. veebruar 2021, millega kiidetakse heaks hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 170 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/348, 25. veebruar 2021, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides (
  1
  ) | 174 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/349, 25. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 179 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/350, 25. veebruar 2021, millega muudetakse 318. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu | 182 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/351, 22. veebruar 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks sadamariigi võetavate meetmete lepingu osaliste koosolekul | 184 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/352, 25. veebruar 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/905, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 187 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/353, 25. veebruar 2021, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid | 189 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/354, 25. veebruar 2021, millega lükatakse edasi tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (
  1
  ) | 219 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2021/355, 25. veebruar 2021, milles käsitletakse riiklikke rakendusmeetmeid kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks üleminekuperioodil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikega 3
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 1215 all)

   (
  1
  ) | 221 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogu otsus nr 1/2021, 23. veebruar 2021, mis käsitleb kuupäeva, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu kohaselt ajutine kohaldamine [2021/356] | 227 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/339, 25. veebruar 2021, millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes) artiklit 8a

29

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/340, 17. detsember 2020, millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) 2019/2013, (EL) 2019/2014, (EL) 2019/2015, (EL) 2019/2016, (EL) 2019/2017 ja (EL) 2019/2018 seoses kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite, valgusallikate, jahutus-külmutusseadmete, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate, ja otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete energiamärgistuse nõuetega (
  1
  )

1

62

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/341, 23. veebruar 2021, millega muudetakse määrusi (EL) 2019/424, (EL) 2019/1781, (EL) 2019/2019, (EL) 2019/2020, (EL) 2019/2021, (EL) 2019/2022, (EL) 2019/2023 ja (EL) 2019/2024 seoses serverite ja andmesalvestustoodete, elektrimootorite ja sagedusmuundurite, jahutus-külmutusseadmete, valgusallikate ja eraldiseisvate talitlusseadiste, kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite ning otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete ökodisaini nõuetega (
  1
  )

1

108

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/342, 25. veebruar 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealse läbivaatamise taasalustamist uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes, niivõrd kui see puudutab äriühingut River Kwai International Food Industry Co., Ltd

149

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/343, 25. veebruar 2021, milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Lactobacillus buchneri

1

157

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/344, 25. veebruar 2021, milles käsitletakse loa andmist sorbitaanmonolauraadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

1

160

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/345, 25. veebruar 2021, millega kiidetakse heaks naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

163

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/346, 25. veebruar 2021, milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Lactobacillus parafarraginis

1

167

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/347, 25. veebruar 2021, millega kiidetakse heaks hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

170

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/348, 25. veebruar 2021, millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides (
  1
  )

1

174

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/349, 25. veebruar 2021, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

179

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/350, 25. veebruar 2021, millega muudetakse 318. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

182

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/351, 22. veebruar 2021, Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks sadamariigi võetavate meetmete lepingu osaliste koosolekul

184

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/352, 25. veebruar 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/905, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

187

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/353, 25. veebruar 2021, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid

189

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/354, 25. veebruar 2021, millega lükatakse edasi tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (
  1
  )

1

219

*

Komisjoni otsus (EL) 2021/355, 25. veebruar 2021, milles käsitletakse riiklikke rakendusmeetmeid kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks üleminekuperioodil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikega 3
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 1215 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 1215 all)

1

221

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogu otsus nr 1/2021, 23. veebruar 2021, mis käsitleb kuupäeva, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu kohaselt ajutine kohaldamine [2021/356]

227

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/337,

16. veebruar 2021,

millega muudetakse määrust (EL) 2017/1129 seoses ELi taasteprospektiga ja sihipäraste kohandustega finantsvahendajate jaoks ning direktiivi 2004/109/EÜ seoses ühtse elektroonilise aruandlusvormingu kasutamisega majandusaasta aruannete puhul, et toetada COVID-19 kriisist taastumist

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemial on liikmesriikides ränk mõju inimestele, ettevõtetele, tervishoiusüsteemile ja majandusele. Oma 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ rõhutas komisjon, et likviidsuse ja rahastamisele juurdepääsu probleemidega tuleb pidevalt tegeleda. Seepärast on esmatähtis toetada taastumist COVID-19 pandeemia põhjustatud rängast majandusšokist, tehes kehtivasse finantsteenuseid käsitlevasse liidu õigusesse sihipäraseid muudatusi. Need muudatused moodustavad meetmepaketi ja võetakse vastu nimetuse „Kapitaliturgude taastepakett“ all. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemial on liikmesriikides ränk mõju inimestele, ettevõtetele, tervishoiusüsteemile ja majandusele. Oma 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ rõhutas komisjon, et likviidsuse ja rahastamisele juurdepääsu probleemidega tuleb pidevalt tegeleda. Seepärast on esmatähtis toetada taastumist COVID-19 pandeemia põhjustatud rängast majandusšokist, tehes kehtivasse finantsteenuseid käsitlevasse liidu õigusesse sihipäraseid muudatusi. Need muudatused moodustavad meetmepaketi ja võetakse vastu nimetuse „Kapitaliturgude taastepakett“ all.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1129 (3) on sätestatud väärtpaberite avaliku pakkumise või liikmesriigi territooriumil asuval või toimival reguleeritud turul kauplemisele võtmise korral avaldatava prospekti koostamise, kinnitamise ja levitamise nõuded. Osana meetmepaketist, millega aidatakse emitentidel taastuda COVID-19 pandeemiast tingitud majandusšokist, tuleb prospektikorda sihipäraselt muuta. Sellised muudatused peaksid võimaldama emitentidel ja finantsvahendajatel vähendada vahetult pärast COVID-19 pandeemia kulusid ja vabastada vahendeid majanduse taaskäivitamise etapiks. Muudatused peaksid olema kooskõlas määruse (EL) 2017/1129 üldeesmärkidega soodustada vahendite kaasamist kapitaliturgudelt, tagada tarbijate ja investorite kõrgetasemeline kaitse, edendada järelevalvealast ühtsust liikmesriikides ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine. Samuti tuleks muudatustes võtta täielikult arvesse seda, mil määral COVID-19 pandeemia on mõjutanud emitentide praegust olukorda ja tulevikuväljavaateid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/1129 (3) on sätestatud väärtpaberite avaliku pakkumise või liikmesriigi territooriumil asuval või toimival reguleeritud turul kauplemisele võtmise korral avaldatava prospekti koostamise, kinnitamise ja levitamise nõuded. Osana meetmepaketist, millega aidatakse emitentidel taastuda COVID-19 pandeemiast tingitud majandusšokist, tuleb prospektikorda sihipäraselt muuta. Sellised muudatused peaksid võimaldama emitentidel ja finantsvahendajatel vähendada vahetult pärast COVID-19 pandeemia kulusid ja vabastada vahendeid majanduse taaskäivitamise etapiks. Muudatused peaksid olema kooskõlas määruse (EL) 2017/1129 üldeesmärkidega soodustada vahendite kaasamist kapitaliturgudelt, tagada tarbijate ja investorite kõrgetasemeline kaitse, edendada järelevalvealast ühtsust liikmesriikides ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine. Samuti tuleks muudatustes võtta täielikult arvesse seda, mil määral COVID-19 pandeemia on mõjutanud emitentide praegust olukorda ja tulevikuväljavaateid.

| (3) | COVID-19 kriis muudab liidu ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning idufirmad, ebakindlamaks ja kaitsetumaks. Selleks et lihtsustada ja mitmekesistada liidu ettevõtjate rahastamisallikaid, pöörates erilist tähelepanu VKEdele, sealhulgas idufirmadele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, võib põhjendamatute tõkete ja liigse halduskoormuse kõrvaldamine kohasel juhul aidata edendada liidu ettevõtjate juurdepääsu aktsiaturgudele lisaks jae- ja suurinvestorite juurdepääsu mitmekesisemate, pikemaajaliste ja konkurentsivõimelisemate investeerimisvõimaluste edendamisele. Sellega seoses peaks käesoleva määruse eesmärk olema ka kindlustada, et potentsiaalsetel investoritel oleks lihtsam teada saada ettevõtetesse investeerimise võimalustest, kuna potentsiaalsetel investoritel on sageli raske hinnata lühikest aega tegutsenud idufirmasid ja väikeseid ettevõtteid, mis toob kaasa selle, et innovaatilisi ettevõtteid asutatakse vähem, eelkõige äritegevust alustavate isikute poolt. |
| --- | --- |

(3)

COVID-19 kriis muudab liidu ettevõtjad, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) ning idufirmad, ebakindlamaks ja kaitsetumaks. Selleks et lihtsustada ja mitmekesistada liidu ettevõtjate rahastamisallikaid, pöörates erilist tähelepanu VKEdele, sealhulgas idufirmadele ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele, võib põhjendamatute tõkete ja liigse halduskoormuse kõrvaldamine kohasel juhul aidata edendada liidu ettevõtjate juurdepääsu aktsiaturgudele lisaks jae- ja suurinvestorite juurdepääsu mitmekesisemate, pikemaajaliste ja konkurentsivõimelisemate investeerimisvõimaluste edendamisele. Sellega seoses peaks käesoleva määruse eesmärk olema ka kindlustada, et potentsiaalsetel investoritel oleks lihtsam teada saada ettevõtetesse investeerimise võimalustest, kuna potentsiaalsetel investoritel on sageli raske hinnata lühikest aega tegutsenud idufirmasid ja väikeseid ettevõtteid, mis toob kaasa selle, et innovaatilisi ettevõtteid asutatakse vähem, eelkõige äritegevust alustavate isikute poolt.

| (4) | Krediidiasutused on aktiivselt osalenud pingutustes, et toetada rahastamist vajanud ettevõtteid, ja eeldatakse, et nad on majanduse taaskäivitamise tugisammas. Määrusega (EL) 2017/1129 on ette nähtud, et krediidiasutused on vabastatud prospekti avaldamise kohustusest teatavate mittekapitaliväärtpaberite pakkumise või reguleeritud turul kauplemisele võtmise puhul, mida emiteeritakse pidevalt või korduvalt ja mille kogusumma 12 kuu jooksul ei ületa 75 miljonit eurot. Seda vabastuskünnist tuleks piiratud ajaks suurendada, et hõlbustada krediidiasutustel vahendite kaasamist ja anda neile hingamisruumi, et nad saaksid toetada oma kliente reaalmajanduses. Kuna kõnealuse vabastuskünnise kohaldamine on mõeldud üksnes majanduse taaskäivitamise etapiks, peaks see olema kättesaadav üksnes piiratud ajavahemiku jooksul, mis lõpeb 31. detsembril 2022. |
| --- | --- |

(4)

Krediidiasutused on aktiivselt osalenud pingutustes, et toetada rahastamist vajanud ettevõtteid, ja eeldatakse, et nad on majanduse taaskäivitamise tugisammas. Määrusega (EL) 2017/1129 on ette nähtud, et krediidiasutused on vabastatud prospekti avaldamise kohustusest teatavate mittekapitaliväärtpaberite pakkumise või reguleeritud turul kauplemisele võtmise puhul, mida emiteeritakse pidevalt või korduvalt ja mille kogusumma 12 kuu jooksul ei ületa 75 miljonit eurot. Seda vabastuskünnist tuleks piiratud ajaks suurendada, et hõlbustada krediidiasutustel vahendite kaasamist ja anda neile hingamisruumi, et nad saaksid toetada oma kliente reaalmajanduses. Kuna kõnealuse vabastuskünnise kohaldamine on mõeldud üksnes majanduse taaskäivitamise etapiks, peaks see olema kättesaadav üksnes piiratud ajavahemiku jooksul, mis lõpeb 31. detsembril 2022.

| (5) | Selleks et kiiresti leevendada COVID-19 pandeemia ränka majanduslikku mõju, on oluline võtta meetmeid, mis hõlbustaksid investeerimist reaalmajandusse, soodustaksid liidu ettevõtete kiiret rekapitaliseerimist ja võimaldaksid emitentidel kaasata avalikelt turgudelt vahendeid majanduse taaskäivitamise protsessi varases etapis. Nende eesmärkide saavutamiseks on asjakohane luua uus lühiprospekt nimetuse all ELi taasteprospekt, mida lisaks sellele, et selles käsitletakse COVID-19 pandeemiaga seoses kerkinud majandus- ja finantsküsimusi, on emitentidel lihtne koostada, investoritel, eelkõige jaeinvestoritel, kes soovivad emitente rahastada, lihtne mõista ning pädevatel asutustel lihtne kontrollida ja kinnitada. ELi taasteprospekti tuleks eelkõige vaadelda kui rekapitaliseerimise hõlbustajat, mida pädevad asutused hoolikalt jälgivad, et tagada investori teavitamise nõuete täitmine. Oluline on, et käesolevas määruses sisalduvaid määruse (EL) 2017/1129 muudatusi ei kasutataks selleks, et asendada määruse (EL) 2017/1129 kavandatud läbivaatamine ja võimalik muutmine, millega peaks kaasnema täielik mõjuhinnang. Sellega seoses ei oleks asjakohane lisada avalikustamise korda lisaelemente, mida ei ole juba nõutud nimetatud määruses või komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/980, (4) välja arvatud COVID-19 pandeemia mõjuga seonduv konkreetne teave. Sellised elemendid tuleks lisada üksnes juhul, kui komisjon esitab määruse (EL) 2017/1129 läbivaatamisele tuginedes seadusandliku ettepaneku, nagu on ette nähtud nimetatud määruse artiklis 48. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kiiresti leevendada COVID-19 pandeemia ränka majanduslikku mõju, on oluline võtta meetmeid, mis hõlbustaksid investeerimist reaalmajandusse, soodustaksid liidu ettevõtete kiiret rekapitaliseerimist ja võimaldaksid emitentidel kaasata avalikelt turgudelt vahendeid majanduse taaskäivitamise protsessi varases etapis. Nende eesmärkide saavutamiseks on asjakohane luua uus lühiprospekt nimetuse all ELi taasteprospekt, mida lisaks sellele, et selles käsitletakse COVID-19 pandeemiaga seoses kerkinud majandus- ja finantsküsimusi, on emitentidel lihtne koostada, investoritel, eelkõige jaeinvestoritel, kes soovivad emitente rahastada, lihtne mõista ning pädevatel asutustel lihtne kontrollida ja kinnitada. ELi taasteprospekti tuleks eelkõige vaadelda kui rekapitaliseerimise hõlbustajat, mida pädevad asutused hoolikalt jälgivad, et tagada investori teavitamise nõuete täitmine. Oluline on, et käesolevas määruses sisalduvaid määruse (EL) 2017/1129 muudatusi ei kasutataks selleks, et asendada määruse (EL) 2017/1129 kavandatud läbivaatamine ja võimalik muutmine, millega peaks kaasnema täielik mõjuhinnang. Sellega seoses ei oleks asjakohane lisada avalikustamise korda lisaelemente, mida ei ole juba nõutud nimetatud määruses või komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/980, (4) välja arvatud COVID-19 pandeemia mõjuga seonduv konkreetne teave. Sellised elemendid tuleks lisada üksnes juhul, kui komisjon esitab määruse (EL) 2017/1129 läbivaatamisele tuginedes seadusandliku ettepaneku, nagu on ette nähtud nimetatud määruse artiklis 48.

| (6) | Oluline on ühtlustada jaeinvestorite teave ja põhiteabedokumendid eri finantstoodete ja õigusaktide lõikes ning tagada liidus investeeringute puhul täielik valik ja võrreldavus. Lisaks tuleks tarbijate ja jaeinvestorite kaitset kaaluda määruse (EL) 2017/1129 kavandatud läbivaatamisel, et tagada kõigile jaeinvestoritele ühtlustatud, lihtsad ja kergesti mõistetavad teabedokumendid. |
| --- | --- |

(6)

Oluline on ühtlustada jaeinvestorite teave ja põhiteabedokumendid eri finantstoodete ja õigusaktide lõikes ning tagada liidus investeeringute puhul täielik valik ja võrreldavus. Lisaks tuleks tarbijate ja jaeinvestorite kaitset kaaluda määruse (EL) 2017/1129 kavandatud läbivaatamisel, et tagada kõigile jaeinvestoritele ühtlustatud, lihtsad ja kergesti mõistetavad teabedokumendid.

| (7) | Ettevõtete keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalane teave on muutunud investorite jaoks üha olulisemaks, et nad saaksid mõõta oma investeeringute mõju kestlikkusele ning integreerida kestlikkusega seotud kaalutlused oma investeerimisotsuste tegemise protsessi ja riskijuhtimisse. Selle tulemusena kogevad ettevõtted üha suuremat survet vastata nendes küsimustes nii investorite kui ka krediidiasutuste nõudmistele ning peavad järgima paljusid keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaseid avalikustamise standardeid, mis on sageli killustatud ja ebajärjekindlad. Et parandada kestlikkusega seotud teabe avalikustamist ettevõtete poolt ja ühtlustada määruses (EL) 2017/1129 sätestatud kõnealuse avalikustamise nõudeid, võttes samal ajal arvesse ka muid liidu finantsteenuste õigusakte, peaks komisjon hindama määruse (EL) 2017/1129 läbivaatamise raames, kas on asjakohane lisada määrusesse (EL) 2017/1129 kestlikkusega seotud teave ja kas on asjakohane esitada seadusandlik ettepanek, et tagada kestlikkuse eesmärkide järgimine ja kestlikkusega seotud teabe võrreldavus kõigis liidu finantsteenuste valdkonna õigusaktides. |
| --- | --- |

(7)

Ettevõtete keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalane teave on muutunud investorite jaoks üha olulisemaks, et nad saaksid mõõta oma investeeringute mõju kestlikkusele ning integreerida kestlikkusega seotud kaalutlused oma investeerimisotsuste tegemise protsessi ja riskijuhtimisse. Selle tulemusena kogevad ettevõtted üha suuremat survet vastata nendes küsimustes nii investorite kui ka krediidiasutuste nõudmistele ning peavad järgima paljusid keskkonna-, sotsiaal- ja juhtimisalaseid avalikustamise standardeid, mis on sageli killustatud ja ebajärjekindlad. Et parandada kestlikkusega seotud teabe avalikustamist ettevõtete poolt ja ühtlustada määruses (EL) 2017/1129 sätestatud kõnealuse avalikustamise nõudeid, võttes samal ajal arvesse ka muid liidu finantsteenuste õigusakte, peaks komisjon hindama määruse (EL) 2017/1129 läbivaatamise raames, kas on asjakohane lisada määrusesse (EL) 2017/1129 kestlikkusega seotud teave ja kas on asjakohane esitada seadusandlik ettepanek, et tagada kestlikkuse eesmärkide järgimine ja kestlikkusega seotud teabe võrreldavus kõigis liidu finantsteenuste valdkonna õigusaktides.

| (8) | Ettevõtted, kelle aktsiatega on olnud lubatud kaubelda reguleeritud turul või VKEde kasvuturul pidevalt vähemalt viimase 18 kuu jooksul enne aktsiate pakkumist või kauplemisele võtmist, peaksid olema täitnud perioodilise ja pideva avalikustamise nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 596/2014, (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/109/EÜ (6) või VKEde kasvuturul tegutsevate emitentide puhul vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/565 (7). Seega on suur osa prospekti nõutavast sisust juba avalikult kättesaadav ja investorid kauplevad selle teabe alusel. Seepärast tuleks ELi taasteprospekti kasutada üksnes aktsiate teiseste emissioonide puhul. ELi taasteprospekt peaks hõlbustama omakapitali kaudu rahastamist ja seeläbi võimaldama ettevõtteid kiiresti rekapitaliseerida. ELi taasteprospekt ei tohiks võimaldada emitentidel minna VKEde kasvuturult reguleeritud turule. Lisaks peaks ELi taasteprospekt keskenduma üksnes olulisele teabele, mis võimaldab investoritel teha teadlikke investeerimisotsuseid. Kui see on asjakohane, peaksid emitendid või pakkujad siiski käsitlema seda, kuidas COVID-19 pandeemia on emitentide äritegevust mõjutanud ja kuidas võib see emitentide äritegevust tulevikus mõjutada. |
| --- | --- |

(8)

Ettevõtted, kelle aktsiatega on olnud lubatud kaubelda reguleeritud turul või VKEde kasvuturul pidevalt vähemalt viimase 18 kuu jooksul enne aktsiate pakkumist või kauplemisele võtmist, peaksid olema täitnud perioodilise ja pideva avalikustamise nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 596/2014, (5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/109/EÜ (6) või VKEde kasvuturul tegutsevate emitentide puhul vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2017/565 (7). Seega on suur osa prospekti nõutavast sisust juba avalikult kättesaadav ja investorid kauplevad selle teabe alusel. Seepärast tuleks ELi taasteprospekti kasutada üksnes aktsiate teiseste emissioonide puhul. ELi taasteprospekt peaks hõlbustama omakapitali kaudu rahastamist ja seeläbi võimaldama ettevõtteid kiiresti rekapitaliseerida. ELi taasteprospekt ei tohiks võimaldada emitentidel minna VKEde kasvuturult reguleeritud turule. Lisaks peaks ELi taasteprospekt keskenduma üksnes olulisele teabele, mis võimaldab investoritel teha teadlikke investeerimisotsuseid. Kui see on asjakohane, peaksid emitendid või pakkujad siiski käsitlema seda, kuidas COVID-19 pandeemia on emitentide äritegevust mõjutanud ja kuidas võib see emitentide äritegevust tulevikus mõjutada.

| (9) | Selleks et ELi taasteprospekt oleks emitentide jaoks tõhus vahend, peaks see olema üksainus piiratud suurusega dokument, kus on võimalik esitada teavet viidetena, ja selle puhul peaks saama kasutada üleeuroopalise aktsiate avaliku pakkumise või reguleeritud turul kauplemisele võtmise passi. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et ELi taasteprospekt oleks emitentide jaoks tõhus vahend, peaks see olema üksainus piiratud suurusega dokument, kus on võimalik esitada teavet viidetena, ja selle puhul peaks saama kasutada üleeuroopalise aktsiate avaliku pakkumise või reguleeritud turul kauplemisele võtmise passi.

| (10) | ELi taasteprospekt peaks sisaldama lühikokkuvõtet kui kasulikku teabeallikat investoritele, eelkõige jaeinvestoritele. See kokkuvõte tuleks esitada ELi taasteprospekti alguses ja selles tuleks keskenduda põhiteabele, mis võimaldaks investoritel otsustada, milliseid aktsiate avalikke pakkumisi ja kauplemisele võtmisi tuleks põhjalikumalt analüüsida, ning seejärel vaadata ELi taasteprospekt oma otsuse tegemiseks tervikuna läbi. Põhiteave peaks sisaldama teavet, mis käsitleb konkreetselt COVID-19 pandeemia ärilist ja finantsmõju, kui see on olemas, ning eeldatavat võimalikku tulevast mõju. ELi taasteprospekt peaks tagama jaeinvestorite kaitse, järgides määruse (EL) 2017/1129 asjakohaseid sätteid, ning vältima samas liigset halduskoormust. Sellega seoses on oluline, et kokkuvõte ei vähendaks investorite kaitset ega jätaks investoritele eksitavat muljet. Seetõttu peaksid emitendid või pakkujad tagama kokkuvõtte koostamisel kõrge hoolsustaseme. |
| --- | --- |

(10)

ELi taasteprospekt peaks sisaldama lühikokkuvõtet kui kasulikku teabeallikat investoritele, eelkõige jaeinvestoritele. See kokkuvõte tuleks esitada ELi taasteprospekti alguses ja selles tuleks keskenduda põhiteabele, mis võimaldaks investoritel otsustada, milliseid aktsiate avalikke pakkumisi ja kauplemisele võtmisi tuleks põhjalikumalt analüüsida, ning seejärel vaadata ELi taasteprospekt oma otsuse tegemiseks tervikuna läbi. Põhiteave peaks sisaldama teavet, mis käsitleb konkreetselt COVID-19 pandeemia ärilist ja finantsmõju, kui see on olemas, ning eeldatavat võimalikku tulevast mõju. ELi taasteprospekt peaks tagama jaeinvestorite kaitse, järgides määruse (EL) 2017/1129 asjakohaseid sätteid, ning vältima samas liigset halduskoormust. Sellega seoses on oluline, et kokkuvõte ei vähendaks investorite kaitset ega jätaks investoritele eksitavat muljet. Seetõttu peaksid emitendid või pakkujad tagama kokkuvõtte koostamisel kõrge hoolsustaseme.

| (11) | Kuna ELi taasteprospekt esitaks tunduvalt vähem teavet kui lihtsustatud prospekt vastavalt teiseste emissioonide lihtsustatud avalikustamiskorrale, ei tohiks emitentidel olla võimalust kasutada seda ülimalt lahjendavateks aktsiaemissioonideks, mis mõjutavad märkimisväärselt emitendi kapitalistruktuuri, väljavaateid ja finantsseisundit. ELi taasteprospekti kasutamine peaks seetõttu olema lubatud ainult pakkumiste puhul, mis ei ületa 150 % tasumata kapitalist. Täpsed kriteeriumid sellise künnise arvutamiseks tuleks sätestada käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(11)

Kuna ELi taasteprospekt esitaks tunduvalt vähem teavet kui lihtsustatud prospekt vastavalt teiseste emissioonide lihtsustatud avalikustamiskorrale, ei tohiks emitentidel olla võimalust kasutada seda ülimalt lahjendavateks aktsiaemissioonideks, mis mõjutavad märkimisväärselt emitendi kapitalistruktuuri, väljavaateid ja finantsseisundit. ELi taasteprospekti kasutamine peaks seetõttu olema lubatud ainult pakkumiste puhul, mis ei ületa 150 % tasumata kapitalist. Täpsed kriteeriumid sellise künnise arvutamiseks tuleks sätestada käesolevas määruses.

| (12) | Selleks et koguda andmeid, mille alusel hinnata ELi taasteprospekti korra toimimist, tuleks ELi taasteprospekt lisada andmete säilitamise mehhanismi, millele on osutatud määruse (EL) 2017/1129 artikli 21 lõikes 6. Kõnealuse andmete säilitamise mehhanismi muutmisest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks peaks ELi taasteprospektis saama kasutada samu andmeid, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/1129 artiklis 14 teiseste emissioonide prospektide jaoks, tingimusel et need kaht liiki prospektid jäävad selgelt eristatuks. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et koguda andmeid, mille alusel hinnata ELi taasteprospekti korra toimimist, tuleks ELi taasteprospekt lisada andmete säilitamise mehhanismi, millele on osutatud määruse (EL) 2017/1129 artikli 21 lõikes 6. Kõnealuse andmete säilitamise mehhanismi muutmisest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks peaks ELi taasteprospektis saama kasutada samu andmeid, mis on kindlaks määratud määruse (EL) 2017/1129 artiklis 14 teiseste emissioonide prospektide jaoks, tingimusel et need kaht liiki prospektid jäävad selgelt eristatuks.

| (13) | ELi taasteprospekt peaks täiendama määruses (EL) 2017/1129 sätestatud muud liiki prospekte, pidades silmas eri liiki väärtpaberite, emitentide, pakkumiste ja kauplemisele võtmiste eripära. Seepärast tuleb kõiki määruses (EL) 2017/1129 sisalduvaid viiteid mõistele „prospekt“ käsitada viidetena igat liiki prospektidele, sealhulgas käesolevas määruses sätestatud ELi taasteprospektile, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti. |
| --- | --- |

(13)

ELi taasteprospekt peaks täiendama määruses (EL) 2017/1129 sätestatud muud liiki prospekte, pidades silmas eri liiki väärtpaberite, emitentide, pakkumiste ja kauplemisele võtmiste eripära. Seepärast tuleb kõiki määruses (EL) 2017/1129 sisalduvaid viiteid mõistele „prospekt“ käsitada viidetena igat liiki prospektidele, sealhulgas käesolevas määruses sätestatud ELi taasteprospektile, kui ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti.

| (14) | Määruse (EL) 2017/1129 kohaselt peavad finantsvahendajad teavitama investoreid lisa avaldamise võimalusest ja teatavatel tingimustel võtma investoritega ühendust lisa avaldamise päeval. Tähtaeg, mille jooksul tuleb investoritega ühendust võtta, ja selliste investorite ring, kellega tuleb ühendust võtta, võivad tekitada finantsvahendajatele raskusi. Selleks et pakkuda finantsvahendajatele leevendust ja vabastada nende vahendeid, säilitades samal ajal investorite kaitse kõrge taseme, tuleks kehtestada proportsionaalsem kord. Eelkõige tuleks selgitada, et finantsvahendajad peaksid võtma väärtpabereid ostvate või märkivate investoritega ühendust hiljemalt esmase pakkumisperioodi lõppedes. Esmane pakkumisperiood peaks tähendama ajavahemikku, mille jooksul emitent või pakkuja pakub üldsusele väärtpabereid vastavalt prospektis ettenähtule, ja see ei hõlma hilisemaid perioode, mille jooksul väärtpabereid müüakse turul edasi. Esmane pakkumisperiood peaks hõlmama nii väärtpaberite esmaseid kui ka teiseseid emissioone. Sellise korraga tuleks täpsustada, milliste investoritega peaksid finantsvahendajad lisa avaldamise korral ühendust võtma, ja tuleks pikendada tähtaega, mille jooksul tuleb investoritega ühendust võtta. Sõltumata käesolevas määruses ette nähtud uuest korrast peaksid kehtima edasi määruse (EL) 2017/1129 sätted, millega tagatakse lisa kättesaadavus kõigile investoritele, nõudes lisa avaldamist avalikul veebisaidil. |
| --- | --- |

(14)

Määruse (EL) 2017/1129 kohaselt peavad finantsvahendajad teavitama investoreid lisa avaldamise võimalusest ja teatavatel tingimustel võtma investoritega ühendust lisa avaldamise päeval. Tähtaeg, mille jooksul tuleb investoritega ühendust võtta, ja selliste investorite ring, kellega tuleb ühendust võtta, võivad tekitada finantsvahendajatele raskusi. Selleks et pakkuda finantsvahendajatele leevendust ja vabastada nende vahendeid, säilitades samal ajal investorite kaitse kõrge taseme, tuleks kehtestada proportsionaalsem kord. Eelkõige tuleks selgitada, et finantsvahendajad peaksid võtma väärtpabereid ostvate või märkivate investoritega ühendust hiljemalt esmase pakkumisperioodi lõppedes. Esmane pakkumisperiood peaks tähendama ajavahemikku, mille jooksul emitent või pakkuja pakub üldsusele väärtpabereid vastavalt prospektis ettenähtule, ja see ei hõlma hilisemaid perioode, mille jooksul väärtpabereid müüakse turul edasi. Esmane pakkumisperiood peaks hõlmama nii väärtpaberite esmaseid kui ka teiseseid emissioone. Sellise korraga tuleks täpsustada, milliste investoritega peaksid finantsvahendajad lisa avaldamise korral ühendust võtma, ja tuleks pikendada tähtaega, mille jooksul tuleb investoritega ühendust võtta. Sõltumata käesolevas määruses ette nähtud uuest korrast peaksid kehtima edasi määruse (EL) 2017/1129 sätted, millega tagatakse lisa kättesaadavus kõigile investoritele, nõudes lisa avaldamist avalikul veebisaidil.

| (15) | Kuna ELi taasteprospekti kord on mõeldud majanduse taaskäivitamise etapiks, peaks kõnealuse korra kohaldamine lõppema 31. detsembril 2022. Selleks et tagada ELi taasteprospektide järjepidevus, tuleks nende ELi taasteprospektide suhtes, mis kiideti heaks enne ELi taasteprospekti korra kohaldamise lõppemist, jätkata varasemalt kehtinud nõuete kohaldamist. |
| --- | --- |

(15)

Kuna ELi taasteprospekti kord on mõeldud majanduse taaskäivitamise etapiks, peaks kõnealuse korra kohaldamine lõppema 31. detsembril 2022. Selleks et tagada ELi taasteprospektide järjepidevus, tuleks nende ELi taasteprospektide suhtes, mis kiideti heaks enne ELi taasteprospekti korra kohaldamise lõppemist, jätkata varasemalt kehtinud nõuete kohaldamist.

| (16) | Komisjonil tuleb enne 21. juulit 2022 esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne määruse (EL) 2017/1129 kohaldamise kohta, lisades sellele asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku. Aruandes tuleks muu hulgas hinnata, kas ELi taasteprospektide avalikustamise kord on käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks asjakohane. Hindamisel tuleks käsitleda küsimust, kas ELi taasteprospekt tagab sobiva tasakaalu investorite kaitse ja halduskoormuse vähendamise vahel. |
| --- | --- |

(16)

Komisjonil tuleb enne 21. juulit 2022 esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne määruse (EL) 2017/1129 kohaldamise kohta, lisades sellele asjakohasel juhul seadusandliku ettepaneku. Aruandes tuleks muu hulgas hinnata, kas ELi taasteprospektide avalikustamise kord on käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks asjakohane. Hindamisel tuleks käsitleda küsimust, kas ELi taasteprospekt tagab sobiva tasakaalu investorite kaitse ja halduskoormuse vähendamise vahel.

| (17) | Direktiivis 2004/109/EÜ nõutakse, et emitendid, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liikmesriigi territooriumil asuval või toimival reguleeritud turul, koostaksid ja avalikustaksid oma majandusaasta aruanded 1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate majandusaastate kohta ühtses elektroonilises aruandevormingus. Ühtset elektroonilist aruandevormingut kirjeldatakse täpsemalt komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/815 (8). Arvestades, et majandusaasta aruannete koostamine ühtset elektroonilist aruandlusvormingut kasutades eeldab lisapersonali ja rahaliste lisavahendite eraldamist, eriti esimesel koostamisaastal, ning arvestades emitentide COVID-19 pandeemia tõttu piiratud vahendeid, peaks liikmesriigil olema võimalus lükata majandusaasta aruannete ühtses elektroonilises aruandevormingus koostamise ja avalikustamise nõude kohaldamine ühe aasta võrra edasi. Selle võimaluse kasutamiseks peaks liikmesriik teatama komisjonile, et ta kavatseb edasilükkamist lubada ja tema kavatsus peaks olema nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivis 2004/109/EÜ nõutakse, et emitendid, kelle väärtpaberid on võetud kauplemisele liikmesriigi territooriumil asuval või toimival reguleeritud turul, koostaksid ja avalikustaksid oma majandusaasta aruanded 1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate majandusaastate kohta ühtses elektroonilises aruandevormingus. Ühtset elektroonilist aruandevormingut kirjeldatakse täpsemalt komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/815 (8). Arvestades, et majandusaasta aruannete koostamine ühtset elektroonilist aruandlusvormingut kasutades eeldab lisapersonali ja rahaliste lisavahendite eraldamist, eriti esimesel koostamisaastal, ning arvestades emitentide COVID-19 pandeemia tõttu piiratud vahendeid, peaks liikmesriigil olema võimalus lükata majandusaasta aruannete ühtses elektroonilises aruandevormingus koostamise ja avalikustamise nõude kohaldamine ühe aasta võrra edasi. Selle võimaluse kasutamiseks peaks liikmesriik teatama komisjonile, et ta kavatseb edasilükkamist lubada ja tema kavatsus peaks olema nõuetekohaselt põhjendatud.

| (18) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võtta meetmeid, mis hõlbustaksid investeerimist reaalmajandusse, soodustaksid liidu ettevõtete kiiret rekapitaliseerimist ja võimaldaksid emitentidel kaasata avalikelt turgudelt vahendeid majanduse taaskäivitamise protsessi varases etapis, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(18)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt võtta meetmeid, mis hõlbustaksid investeerimist reaalmajandusse, soodustaksid liidu ettevõtete kiiret rekapitaliseerimist ja võimaldaksid emitentidel kaasata avalikelt turgudelt vahendeid majanduse taaskäivitamise protsessi varases etapis, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega.

| (19) | Seepärast tuleks määrust (EL) 2017/1129 ja direktiivi 2004/109/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleks määrust (EL) 2017/1129 ja direktiivi 2004/109/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2017/1129 muutmine

Määrust (EL) 2017/1129 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:






  „l) | alates 18. märtsist 2021 kuni 31. detsembrini 2022 mittekapitaliväärtpaberid, mida krediidiasutus emiteerib jätkuvalt või korduvalt ja mille puhul on väärtpaberite pakkumise agregeeritud müügihind liidus väiksem kui 150 000 000 eurot krediidiasutuse kohta, kusjuures seda arvestatakse 12 kuu kohta, tingimusel et need väärtpaberid:






  i) | ei ole allutatud, vahetatavad ega asendatavad ning |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:

„l)

alates 18. märtsist 2021 kuni 31. detsembrini 2022 mittekapitaliväärtpaberid, mida krediidiasutus emiteerib jätkuvalt või korduvalt ja mille puhul on väärtpaberite pakkumise agregeeritud müügihind liidus väiksem kui 150 000 000 eurot krediidiasutuse kohta, kusjuures seda arvestatakse 12 kuu kohta, tingimusel et need väärtpaberid:

i)

ei ole allutatud, vahetatavad ega asendatavad ning

| ii) | ei anna õigust märkida ega omandada muud liiki väärtpabereid ega ole seotud tuletisinstrumendiga.“ |
| --- | --- |

ii)

ei anna õigust märkida ega omandada muud liiki väärtpabereid ega ole seotud tuletisinstrumendiga.“

| 2) | Artikli 1 lõike 5 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:






  „k) | alates 18. märtsist 2021 kuni 31. detsembrini 2022 mittekapitaliväärtpaberid, mida krediidiasutus emiteerib jätkuvalt või korduvalt ja mille puhul on väärtpaberite pakkumise agregeeritud müügihind liidus väiksem kui 150 000 000 eurot krediidiasutuse kohta, kusjuures seda arvestatakse 12 kuu kohta, tingimusel et need väärtpaberid:






  i) | ei ole allutatud, vahetatavad ega asendatavad ning |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikli 1 lõike 5 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:

„k)

alates 18. märtsist 2021 kuni 31. detsembrini 2022 mittekapitaliväärtpaberid, mida krediidiasutus emiteerib jätkuvalt või korduvalt ja mille puhul on väärtpaberite pakkumise agregeeritud müügihind liidus väiksem kui 150 000 000 eurot krediidiasutuse kohta, kusjuures seda arvestatakse 12 kuu kohta, tingimusel et need väärtpaberid:

i)

ei ole allutatud, vahetatavad ega asendatavad ning

| ii) | ei anna õigust märkida ega omandada muud liiki väärtpabereid ega ole seotud tuletisinstrumendiga.“ |
| --- | --- |

ii)

ei anna õigust märkida ega omandada muud liiki väärtpabereid ega ole seotud tuletisinstrumendiga.“

| 3) | Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

  „1.   Ilma et see piiraks artikli 14 lõike 2, artikli 14a lõike 2 ja artikli 18 lõike 1 kohaldamist, sisaldab prospekt vajalikku teavet, mis on oluline investorile, et teadlikult hinnata järgmist:“. |
| --- | --- |

3)

Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks artikli 14 lõike 2, artikli 14a lõike 2 ja artikli 18 lõike 1 kohaldamist, sisaldab prospekt vajalikku teavet, mis on oluline investorile, et teadlikult hinnata järgmist:“.

| 4) | Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõige:

  „12a.   Erandina käesoleva artikli lõigetest 3–12 peab artikli 14a kohaselt koostatud ELi taasteprospekt sisaldama käesoleva lõike kohaselt koostatud kokkuvõtet.
  ELi taasteprospekti kokkuvõte koostatakse lühidokumendina, mis on sisutihe ja printimisel maksimaalselt kahel A4 leheküljel.
  ELi taasteprospekti kokkuvõte ei tohi sisaldada ristviiteid prospekti muudele osadele ega viidetena esitatud teavet ning peab:






  a) | olema esitatud ja vormistatud kergesti loetaval kujul, kasutades selleks loetavas suuruses tähemärke; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklisse 7 lisatakse järgmine lõige:

„12a.   Erandina käesoleva artikli lõigetest 3–12 peab artikli 14a kohaselt koostatud ELi taasteprospekt sisaldama käesoleva lõike kohaselt koostatud kokkuvõtet.

ELi taasteprospekti kokkuvõte koostatakse lühidokumendina, mis on sisutihe ja printimisel maksimaalselt kahel A4 leheküljel.

ELi taasteprospekti kokkuvõte ei tohi sisaldada ristviiteid prospekti muudele osadele ega viidetena esitatud teavet ning peab:

a)

olema esitatud ja vormistatud kergesti loetaval kujul, kasutades selleks loetavas suuruses tähemärke;

| b) | olema kirjutatud keeleliselt ja stiililiselt nii, et see hõlbustab teabest arusaamist, eelkõige keeleliselt selgelt, mittetehniliselt, sisutihedalt ja investorite jaoks arusaadavalt; |
| --- | --- |

b)

olema kirjutatud keeleliselt ja stiililiselt nii, et see hõlbustab teabest arusaamist, eelkõige keeleliselt selgelt, mittetehniliselt, sisutihedalt ja investorite jaoks arusaadavalt;

| c) | koosnema järgmisest neljast osast:






  i) | sissejuhatus, mis sisaldab kogu käesoleva artikli lõikes 5 osutatud teavet, sealhulgas hoiatusi ja ELi taasteprospekti kinnitamise kuupäeva; |
| --- | --- | --- |

c)

koosnema järgmisest neljast osast:

i)

sissejuhatus, mis sisaldab kogu käesoleva artikli lõikes 5 osutatud teavet, sealhulgas hoiatusi ja ELi taasteprospekti kinnitamise kuupäeva;

| ii) | põhiteave emitendi kohta, sealhulgas kohaldatavuse korral vähemalt 200 sõna sisaldav konkreetne teave selle kohta, kuidas COVID-19 pandeemia mõjutab emitendi äritegevust ja finantsolukorda; |
| --- | --- |

ii)

põhiteave emitendi kohta, sealhulgas kohaldatavuse korral vähemalt 200 sõna sisaldav konkreetne teave selle kohta, kuidas COVID-19 pandeemia mõjutab emitendi äritegevust ja finantsolukorda;

| iii) | põhiteave aktsiate kohta, sealhulgas nende aktsiatega kaasnevate õiguste ja nende õiguste kasutamise võimalike piirangute kohta; |
| --- | --- |

iii)

põhiteave aktsiate kohta, sealhulgas nende aktsiatega kaasnevate õiguste ja nende õiguste kasutamise võimalike piirangute kohta;

| iv) | põhiteave aktsiate avaliku pakkumise ja/või reguleeritud turul kauplemisele võtmise kohta.“ |
| --- | --- |

iv)

põhiteave aktsiate avaliku pakkumise ja/või reguleeritud turul kauplemisele võtmise kohta.“

| 5) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 14a
  ELi taasteprospekt

  1.   Järgmised isikud võivad otsustada koostada aktsiate avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel ELi taasteprospekti vastavalt käesolevas artiklis sätestatud lihtsustatud avalikustamiskorrale:






  a) | emitendid, kelle aktsiatega on olnud lubatud reguleeritud turul vähemalt viimase 18 kuu jooksul pidevalt kaubelda ja kes emiteerivad aktsiaid, mis on vahetatavad olemasolevate, varem emiteeritud aktsiate vastu; |
| --- | --- | --- |

5)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 14a

ELi taasteprospekt

1.   Järgmised isikud võivad otsustada koostada aktsiate avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel ELi taasteprospekti vastavalt käesolevas artiklis sätestatud lihtsustatud avalikustamiskorrale:

a)

emitendid, kelle aktsiatega on olnud lubatud reguleeritud turul vähemalt viimase 18 kuu jooksul pidevalt kaubelda ja kes emiteerivad aktsiaid, mis on vahetatavad olemasolevate, varem emiteeritud aktsiate vastu;

| b) | emitendid, kelle aktsiatega on VKEde kasvuturul vähemalt viimase 18 kuu jooksul juba pidevalt kaubeldud, tingimusel et nende aktsiate pakkumiseks on avaldatud prospekt, ja kes emiteerivad aktsiaid, mis on vahetatavad olemasolevate, varem emiteeritud aktsiate vastu; |
| --- | --- |

b)

emitendid, kelle aktsiatega on VKEde kasvuturul vähemalt viimase 18 kuu jooksul juba pidevalt kaubeldud, tingimusel et nende aktsiate pakkumiseks on avaldatud prospekt, ja kes emiteerivad aktsiaid, mis on vahetatavad olemasolevate, varem emiteeritud aktsiate vastu;

| c) | pakkujad, kelle aktsiatega on olnud lubatud reguleeritud turul või VKEde kasvuturul vähemalt viimase 18 kuu jooksul pidevalt kaubelda. |
| --- | --- |

c)

pakkujad, kelle aktsiatega on olnud lubatud reguleeritud turul või VKEde kasvuturul vähemalt viimase 18 kuu jooksul pidevalt kaubelda.

Emitendid võivad koostada ELi taasteprospekti üksnes juhul, kui aktsiate arv, mida kavatsetakse pakkuda, moodustab koos ELi taasteprospektis 12-kuulise perioodi jooksul juba pakutavate aktsiate arvuga, kui neid on, ELi taasteprospekti kinnitamise kuupäeval alla 150 % reguleeritud turule või VKEde kasvuturule juba kauplemiseks võetud aktsiate arvust.

Teises lõigus osutatud 12-kuuline periood algab ELi taasteprospekti kinnitamise kuupäeval.

2.   Erandina artikli 6 lõikest 1 ja ilma et see piiraks artikli 18 lõike 1 kohaldamist, sisaldab ELi taasteprospekt asjakohast lühendatud teavet, mida on investoritel vaja, et mõista:

| a) | emitendi prospekti ja finantstulemusi ning olulisi muutusi emitendi finantsseisundis ja äripositsioonis alates viimase majandusaasta lõpust, kui see on asjakohane, ning tema pikaajalist finantsalast ja muud äristrateegiat ja eesmärke, sealhulgas kohaldatavuse korral vähemalt 400 sõna sisaldavat konkreetset teavet selle kohta, kuidas COVID-19 pandeemia mõjutab emitendi äritegevust ja finantsolukorda, ning selle eeldatavat tulevast mõju; |
| --- | --- |

a)

emitendi prospekti ja finantstulemusi ning olulisi muutusi emitendi finantsseisundis ja äripositsioonis alates viimase majandusaasta lõpust, kui see on asjakohane, ning tema pikaajalist finantsalast ja muud äristrateegiat ja eesmärke, sealhulgas kohaldatavuse korral vähemalt 400 sõna sisaldavat konkreetset teavet selle kohta, kuidas COVID-19 pandeemia mõjutab emitendi äritegevust ja finantsolukorda, ning selle eeldatavat tulevast mõju;

| b) | olulist teavet aktsiate, sealhulgas nende aktsiatega kaasnevate õiguste ja nende õiguste kasutamise võimalike piirangute kohta, emiteerimise põhjuseid ja mõju emitendile, sealhulgas emitendi üldisele kapitalistruktuurile, samuti kapitalisatsiooni ja võlgade avalikustamist, käibekapitali aruannet ning tulu kasutamist. |
| --- | --- |

b)

olulist teavet aktsiate, sealhulgas nende aktsiatega kaasnevate õiguste ja nende õiguste kasutamise võimalike piirangute kohta, emiteerimise põhjuseid ja mõju emitendile, sealhulgas emitendi üldisele kapitalistruktuurile, samuti kapitalisatsiooni ja võlgade avalikustamist, käibekapitali aruannet ning tulu kasutamist.

3.   ELi taasteprospektis sisalduv teave kirjutatakse ja esitatakse hõlpsasti analüüsitaval, sisutihedal ja arusaadaval kujul ning see peab võimaldama investoritel, eriti jaeinvestoritel, teha teadliku investeerimisotsuse, võttes arvesse korraldatud teavet, mis on juba avalikustatud direktiivi 2004/109/EÜ alusel, kui see on kohaldatav, ning määruse (EL) nr 596/2014 alusel ning asjakohasel juhul komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/565 (*1) osutatud teavet.

4.   ELi taasteprospekt koostatakse üheainsa dokumendina ja see sisaldab Va lisas esitatud miinimumteavet. Selle maksimaalne pikkus trükituna on 30 A4-formaadis lehekülge ning see esitatakse ja vormistatakse kergesti loetaval kujul, kasutades loetavas suuruses tähemärke.

5.   Kokkuvõtet ja artikli 19 kohaselt viidetena esitatud teavet ei võeta käesoleva artikli lõikes 4 osutatud maksimaalse pikkuse puhul arvesse.

6.   Emitendid võivad otsustada, millises järjekorras nad Va lisas esitatud teabe ELi taasteprospektis esitavad.

(*1)  Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 1).“
  "

*1

| 6) | Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:

  „6a.   Erandina lõigetest 2 ja 4 lühendatakse lõike 2 esimeses lõigus ja lõikes 4 sätestatud tähtaegu ELi taasteprospekti puhul seitsme tööpäevani. Emitent teavitab pädevat asutust vähemalt viis tööpäeva enne kuupäeva, mil on kavas kinnitamistaotlus esitada.“ |
| --- | --- |

6)

Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:

„6a.   Erandina lõigetest 2 ja 4 lühendatakse lõike 2 esimeses lõigus ja lõikes 4 sätestatud tähtaegu ELi taasteprospekti puhul seitsme tööpäevani. Emitent teavitab pädevat asutust vähemalt viis tööpäeva enne kuupäeva, mil on kavas kinnitamistaotlus esitada.“

| 7) | Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   ELi taasteprospekt liigitatakse käesoleva artikli lõikes 6 osutatud andmete säilitamise mehhanismis. Artikli 14 kohaselt koostatud prospektide liigitamiseks kasutatud andmeid võib kasutada artikli 14a kohaselt koostatud ELi taasteprospektide liigitamiseks, tingimusel et neid kahte liiki prospekte eristatakse kõnealuses andemete säilitamise mehhanismis.“ |
| --- | --- |

7)

Artiklisse 21 lisatakse järgmine lõige:

„5a.   ELi taasteprospekt liigitatakse käesoleva artikli lõikes 6 osutatud andmete säilitamise mehhanismis. Artikli 14 kohaselt koostatud prospektide liigitamiseks kasutatud andmeid võib kasutada artikli 14a kohaselt koostatud ELi taasteprospektide liigitamiseks, tingimusel et neid kahte liiki prospekte eristatakse kõnealuses andemete säilitamise mehhanismis.“

| 8) | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:

  „2a.   Kui prospekt on seotud väärtpaberite avaliku pakkumisega, on investoritel, kes on juba nõustunud ostma või märkima väärtpabereid enne lisa avaldamist, erandina lõikest 2 alates 18. märtsist 2021 kuni 31. detsembrini 2022 õigus taganeda nõustumusest kolme tööpäeva jooksul alates lisa avaldamisest, juhul kui lõikes 1 osutatud uus oluline asjaolu, oluline viga või oluline ebatäpsus ilmnes enne avaliku pakkumise perioodi lõppu või väärtpaberite üleandmist, olenevalt sellest, kumb on varasem. Emitent või pakkuja võib kõnealust tähtaega pikendada. Taganemisõiguse kasutamise viimane kuupäev sätestatakse lisas.
  Lisa sisaldab taganemisõiguse kohta eraldi märget, milles tuuakse selgelt välja:






  a) | asjaolu, et nõustumusest taganemise õigus antakse üksnes neile investoritele, kes on juba nõustunud ostma või märkima väärtpabereid enne lisa avaldamist, ja juhul, kui väärtpaberid ei olnud uue olulise asjaolu, olulise vea või olulise ebatäpsuse ilmnemise või selle täheldamise ajaks investoritele veel üle antud; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Kui prospekt on seotud väärtpaberite avaliku pakkumisega, on investoritel, kes on juba nõustunud ostma või märkima väärtpabereid enne lisa avaldamist, erandina lõikest 2 alates 18. märtsist 2021 kuni 31. detsembrini 2022 õigus taganeda nõustumusest kolme tööpäeva jooksul alates lisa avaldamisest, juhul kui lõikes 1 osutatud uus oluline asjaolu, oluline viga või oluline ebatäpsus ilmnes enne avaliku pakkumise perioodi lõppu või väärtpaberite üleandmist, olenevalt sellest, kumb on varasem. Emitent või pakkuja võib kõnealust tähtaega pikendada. Taganemisõiguse kasutamise viimane kuupäev sätestatakse lisas.

Lisa sisaldab taganemisõiguse kohta eraldi märget, milles tuuakse selgelt välja:

a)

asjaolu, et nõustumusest taganemise õigus antakse üksnes neile investoritele, kes on juba nõustunud ostma või märkima väärtpabereid enne lisa avaldamist, ja juhul, kui väärtpaberid ei olnud uue olulise asjaolu, olulise vea või olulise ebatäpsuse ilmnemise või selle täheldamise ajaks investoritele veel üle antud;

| b) | tähtaeg, mille jooksul investorid saavad taganemisõigust kasutada, ning |
| --- | --- |

b)

tähtaeg, mille jooksul investorid saavad taganemisõigust kasutada, ning

| c) | kellega investorid saavad taganemisõiguse kasutamise soovi korral ühendust võtta.“; |
| --- | --- |

c)

kellega investorid saavad taganemisõiguse kasutamise soovi korral ühendust võtta.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige: |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3a.   Kui investorid ostavad või märgivad väärtpabereid finantsvahendaja kaudu pärast nende väärtpaberite prospekti kinnitamist, kuid enne esmase pakkumisperioodi lõppemist, teavitab kõnealune finantsvahendaja erandina lõikest 3 alates 18. märtsist 2021 kuni 31. detsembrini 2022 asjaomaseid investoreid lisa avaldamise võimalusest, kohast ja ajast ning sellest, et sellisel juhul aitaks finantsvahendaja neil kasutada nõustumusest taganemise õigust.

Kui käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud investoritel on lõikes 2a osutatud taganemisõigus, võtab finantsvahendaja nende investoritega ühendust enne lisa avaldamise päevale järgneva tööpäeva lõppu.

Kui väärtpabereid ostetakse või märgitakse otse emitendilt, teavitab kõnealune emitent investoreid lisa avaldamise võimalusest ja kohast ning sellest, et investoritel võib sellisel juhul olla õigus nõustumusest taganeda.“

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 47a
  ELi taasteprospekti korra kohaldamine ajas
  Artikli 7 lõikes 12a, artiklis 14a, artikli 20 lõikes 6a ja artikli 21 lõikes 5a sätestatud ELi taasteprospekti korra kohaldamine lõppeb 31. detsembril 2022.
  ELi taasteprospekte, mis on kinnitatud ajavahemikul 18. märts 2021 kuni 31. detsember 2022, reguleeritakse jätkuvalt kooskõlas artikliga 14a kuni nende kehtivusaja lõpuni või kuni 12 kuu möödumiseni pärast 31. detsembrit 2022, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.“ |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 47a

ELi taasteprospekti korra kohaldamine ajas

Artikli 7 lõikes 12a, artiklis 14a, artikli 20 lõikes 6a ja artikli 21 lõikes 5a sätestatud ELi taasteprospekti korra kohaldamine lõppeb 31. detsembril 2022.

ELi taasteprospekte, mis on kinnitatud ajavahemikul 18. märts 2021 kuni 31. detsember 2022, reguleeritakse jätkuvalt kooskõlas artikliga 14a kuni nende kehtivusaja lõpuni või kuni 12 kuu möödumiseni pärast 31. detsembrit 2022, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.“

| 10) | Artikli 48 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Muu hulgas hinnatakse aruandes, kas prospekti kokkuvõte, artiklites 14, 14a ja 15 sätestatud avalikustamiskord ja artiklis 9 osutatud universaalne registreerimisdokument on nende eesmärke arvestades endiselt asjakohased. See aruanne sisaldab eelkõige järgmist:






  a) | artikli 15 lõike 1 punktides a–d osutatud kategooriatesse kuuluvate isikute ELi kasvuprospektide arv kategooria kaupa ning analüüs iga sellise arvu muutumise kohta ja suundumuste kohta seoses kauplemiskohtade valikuga isikute poolt, kellel on õigus kasutada ELi kasvuprospekt; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 48 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Muu hulgas hinnatakse aruandes, kas prospekti kokkuvõte, artiklites 14, 14a ja 15 sätestatud avalikustamiskord ja artiklis 9 osutatud universaalne registreerimisdokument on nende eesmärke arvestades endiselt asjakohased. See aruanne sisaldab eelkõige järgmist:

a)

artikli 15 lõike 1 punktides a–d osutatud kategooriatesse kuuluvate isikute ELi kasvuprospektide arv kategooria kaupa ning analüüs iga sellise arvu muutumise kohta ja suundumuste kohta seoses kauplemiskohtade valikuga isikute poolt, kellel on õigus kasutada ELi kasvuprospekt;

| b) | analüüs selle kohta, kas ELi kasvuprospekt tagab sobiva tasakaalu investorite kaitse ja selle kasutamise õigust omavate isikute halduskoormuse vähendamise vahel; |
| --- | --- |

b)

analüüs selle kohta, kas ELi kasvuprospekt tagab sobiva tasakaalu investorite kaitse ja selle kasutamise õigust omavate isikute halduskoormuse vähendamise vahel;

| c) | kinnitatud ELi taasteprospektide arv ja selle arvu muutumise analüüs, samuti hinnang ELi taasteprospektiga emissiooni kuupäeval kasutusele võetud tegeliku täiendava turukapitalisatsiooni kohta, et koguda järelhindamise jaoks ELi taasteprospekti kohta kogemusi; |
| --- | --- |

c)

kinnitatud ELi taasteprospektide arv ja selle arvu muutumise analüüs, samuti hinnang ELi taasteprospektiga emissiooni kuupäeval kasutusele võetud tegeliku täiendava turukapitalisatsiooni kohta, et koguda järelhindamise jaoks ELi taasteprospekti kohta kogemusi;

| d) | ELi taasteprospekti koostamise ja kinnitamise kulud võrrelduna standardprospekti, teisese emissiooni prospekti ja ELi kasvuprospekti koostamise ja kinnitamise praeguste kuludega ning märge saavutatud üldise rahalise kokkuhoiu ja selle kohta, milliseid kulusid saaks veelgi vähendada; käesoleva määruse järgimisest tulenevad kogukulud emitentide, pakkujate ja finantsvahendajate jaoks ning kalkulatsioon selle kohta, kui suure protsentuaalse osa moodustavad need kulud tegevuskuludest; |
| --- | --- |

d)

ELi taasteprospekti koostamise ja kinnitamise kulud võrrelduna standardprospekti, teisese emissiooni prospekti ja ELi kasvuprospekti koostamise ja kinnitamise praeguste kuludega ning märge saavutatud üldise rahalise kokkuhoiu ja selle kohta, milliseid kulusid saaks veelgi vähendada; käesoleva määruse järgimisest tulenevad kogukulud emitentide, pakkujate ja finantsvahendajate jaoks ning kalkulatsioon selle kohta, kui suure protsentuaalse osa moodustavad need kulud tegevuskuludest;

| e) | analüüs selle kohta, kas ELi taasteprospekt tagab sobiva tasakaalu investorite kaitse ja sellise prospekti kasutamise õigust omavate isikute halduskoormuse vähendamise vahel, ning investeerimiseks vajaliku olulise teabe kättesaadavuse kohta; |
| --- | --- |

e)

analüüs selle kohta, kas ELi taasteprospekt tagab sobiva tasakaalu investorite kaitse ja sellise prospekti kasutamise õigust omavate isikute halduskoormuse vähendamise vahel, ning investeerimiseks vajaliku olulise teabe kättesaadavuse kohta;

| f) | analüüs selle kohta, kas oleks asjakohane pikendada ELi taasteprospekti korra kohaldamise aega, sh kas artikli 14a lõike 1 teises lõigus osutatud künnis, mille ületamisel ELi taasteprospekti ei või kasutada, on asjakohane; |
| --- | --- |

f)

analüüs selle kohta, kas oleks asjakohane pikendada ELi taasteprospekti korra kohaldamise aega, sh kas artikli 14a lõike 1 teises lõigus osutatud künnis, mille ületamisel ELi taasteprospekti ei või kasutada, on asjakohane;

| g) | analüüs selle kohta, kas artikli 23 lõigetes 2a ja 3a sätestatud meetmed täitsid eesmärgi anda nii finantsvahendajatele kui ka investoritele lisaselgust ja -paindlikkust ning kas oleks asjakohane muuta kõnealused meetmed alaliseks.“ |
| --- | --- |

g)

analüüs selle kohta, kas artikli 23 lõigetes 2a ja 3a sätestatud meetmed täitsid eesmärgi anda nii finantsvahendajatele kui ka investoritele lisaselgust ja -paindlikkust ning kas oleks asjakohane muuta kõnealused meetmed alaliseks.“

| 11) | Käesoleva määruse lisas esitatud tekst lisatakse Va lisana. |
| --- | --- |

11)

Käesoleva määruse lisas esitatud tekst lisatakse Va lisana.

Artikkel 2

Direktiivi 2004/109/EÜ muutmine

Artikli 4 lõike 7 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„7.   Kui Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“), mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (*2), on teinud kulutasuvuse analüüsi, siis koostatakse kõik majandusaasta aruanded 1. jaanuaril 2020 ja hiljem algavate majandusaastate kohta kõik ühtses elektroonilises aruandevormingus. Liikmesriik võib siiski lubada emitentidel kohaldada seda aruandlusnõuet majandusaastate kohta, mis algavad alates 1. jaanuarist 2021, juhul kui liikmesriik teavitab komisjoni oma kavatsusest sellist edasilükkamist lubada hiljemalt 19. märtsiks 2021 ja kui tema kavatsus on nõuetekohaselt põhjendatud.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT C 10, 11.1.2021, lk 30.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. veebruari 2021. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2017. aasta määrus (EL) 2017/1129, mis käsitleb väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatavat prospekti ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/71/EÜ (ELT L 168, 30.6.2017, lk 12).

3

(4)  Komisjoni 14. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/980, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1129 seoses väärtpaberite avalikul pakkumisel või reguleeritud turul kauplemisele võtmisel avaldatava prospekti vormi, sisu, kontrolli ja kinnitamisega ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 809/2004 (ELT L 166, 21.6.2019, lk 26).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ (ELT L 390, 31.12.2004, lk 38).

6

(7)  Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 1).

7

(8)  Komisjoni 17. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/815, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/109/EÜ seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks ühtne elektrooniline aruandlusvorming (ELT L 143, 29.5.2019, lk 1).

8

---

LISA

„Va LISA

MIINIMUMTEAVE, MIS TULEB ELi TAASTEPROSPEKTIS ESITADA

I.   Kokkuvõte

ELi taasteprospekt peab sisaldama artikli 7 lõike 12a kohaselt koostatud kokkuvõtet.

II.   Emitendi nimi, asutamisriik, link emitendi veebisaidile

Teha kindlaks aktsiaid emiteeriv äriühing, sealhulgas selle juriidilise isiku tunnus (LEI), juriidiline ja ärinimi, asutamisriik ja veebisait, kust investorid saavad teavet äriühingu äritegevuse, tema toodete või teenuste ja peamiste turgude kohta, kus ta konkureerib, peamiste aktsionäride, haldus-, juhtimis- või järelevalveorganite ja kõrgema juhtkonna koosseisu kohta ning kohaldatavuse korral viidetena esitatud teavet (koos märkusega, et veebisaidil esitatud teave ei ole osa prospektist, välja arvatud juhul, kui see teave on prospektis viidetena esitatud).

III.   Vastutust käsitlev avaldus ja avaldus pädeva asutuse kohta

1.   Vastutust käsitlev avaldus

Teha kindlaks isikud, kes vastutavad ELi taasteprospekti koostamise eest, ning lisada kõnealuste isikute avaldus selle kohta, et neile teadaolevalt on ELi taasteprospektis sisalduv teave tõene ning ELi taasteprospektis ei esine väljajätmisi, mis võivad selle tähendust mõjutada.

Kui see on kohaldatav, tuleb avalduses esitada kolmandatelt isikutelt saadud teave, sealhulgas selle teabe allikas või allikad, ning eksperdina tegutseva isiku avaldused või aruanded ning seda isikut puudutavad järgmised üksikasjad:

| a) | nimi; |
| --- | --- |

a)

nimi;

| b) | tegevuskoha aadress; |
| --- | --- |

b)

tegevuskoha aadress;

| c) | kvalifikatsioonid ja |
| --- | --- |

c)

kvalifikatsioonid ja

| d) | oluline huvi emitendi suhtes, kui selline huvi on olemas. |
| --- | --- |

d)

oluline huvi emitendi suhtes, kui selline huvi on olemas.

2.   Avaldus pädeva asutuse kohta

Avalduses tuleb märkida käesoleva määruse kohaselt ELi taasteprospekti kinnitanud pädev asutus, ning täpsustada, et selline kinnitamine ei ole emitendi ega ELi taasteprospektis käsitletavate aktsiate kvaliteedi heakskiitmine, et pädev asutus on üksnes kinnitanud ELi taasteprospekti, kuna see vastab käesoleva määrusega kehtestatud täielikkuse, arusaadavuse ja järjepidevuse nõuetele, ja et ELi taasteprospekt on koostatud vastavalt artiklile 14a.

IV.   Riskitegurid

Jaos „Riskitegurid“ esitatakse piiratud arvu kategooriatena selliste emitendiga seotud oluliste riskide kirjeldus ning avalikkusele pakutavate ja/või reguleeritud turul kauplemisele võetavate aktsiatega seotud oluliste riskitegurite kirjeldus.

Igas kategoorias nimetatakse esmajoones kõige olulisemad riskid emitendi, pakkuja või reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotleja hinnangul, võttes arvesse kahjulikku mõju emitendile ning avalikkusele pakutavatele ja/või reguleeritud turul kauplemisele võetavatele aktsiatele ja nende riskide esinemise tõenäosust. Riske selgitatakse ELi taasteprospekti sisus.

V.   Finantsaruanded

ELi taasteprospekt peab sisaldama majandusaasta finantsaruande ja poolaasta vahearuande, mis on avaldatud ELi taasteprospekti kinnitamisele eelneva 12-kuulise ajavahemiku jooksul. Kui avaldatud on nii majandusaasta finantsaruanne kui ka poolaasta vahearuanne, tuleb esitada üksnes majandusaasta finantsaruanne, kui see on uuem kui poolaasta vahearuanne.

Majandusaasta finantsaruanne peab olema sõltumatult auditeeritud. Auditiaruanne tuleb koostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 537/2014 (2).

Kui direktiivi 2006/43/EÜ ja määrust (EL) nr 537/2014 ei kohaldata, peab majandusaasta finantsaruanne olema auditeeritud või peab olema märgitud, kas see annab ELi taasteprospektis õige ja õiglase ülevaate vastavalt liikmesriigis kohaldatavatele auditistandarditele või nendega samaväärsele standardile. Muul juhul peab ELi taasteprospekt sisaldama järgmist teavet:

| a) | sõnaselge märge selle kohta, milliseid auditistandardeid on kohaldatud; |
| --- | --- |

a)

sõnaselge märge selle kohta, milliseid auditistandardeid on kohaldatud;

| b) | selgitus kõigi oluliste rahvusvahelistest auditistandarditest kõrvalekaldumiste kohta. |
| --- | --- |

b)

selgitus kõigi oluliste rahvusvahelistest auditistandarditest kõrvalekaldumiste kohta.

Kui vannutatud audiitorid on keeldunud majandusaasta finantsaruannet käsitlevat auditiaruannet kinnitamast või kui aruanne sisaldab märkusi, arvamuste muudatusi, vastutuse välistamise klausleid või rõhutatud asjaolusid, tuleb näidata selle põhjus ning esitada need märkused, muudatused, vastutuse välistamise klauslid või rõhutatud asjaolud täies ulatuses.

Samuti tuleb kirjeldada grupi finantsseisundi olulisi muutusi, mis on toimunud alates viimase aruandlusperioodi lõpust, mille kohta on avaldatud kas auditeeritud finantsaruanne või vaheperioodi finantsteave, või esitada asjakohane eitav avaldus.

Asjakohasel juhul lisatakse ka pro forma teave.

VI.   Dividendipoliitika

Kirjeldada emitendi põhimõtteid dividendide jagamisel ja selle suhtes kehtivaid piiranguid, samuti aktsiate tagasiostmist.

VII.   Teave suundumuste kohta

Kirjeldada järgmist:

| a) | kõige olulisemad hiljutised suundumused tootmises, müügis ja varudes ning kulud ja müügihinnad alates viimase majandusaasta lõpust kuni ELi taasteprospekti kuupäevani; |
| --- | --- |

a)

kõige olulisemad hiljutised suundumused tootmises, müügis ja varudes ning kulud ja müügihinnad alates viimase majandusaasta lõpust kuni ELi taasteprospekti kuupäevani;

| b) | teave teadaolevate suundumuste, ebakindluse, nõudmiste, kohustuste või sündmuste kohta, mis võivad vähemalt jooksval majandusaastal suhteliselt tõenäoliselt emitendi väljavaateid oluliselt mõjutada; |
| --- | --- |

b)

teave teadaolevate suundumuste, ebakindluse, nõudmiste, kohustuste või sündmuste kohta, mis võivad vähemalt jooksval majandusaastal suhteliselt tõenäoliselt emitendi väljavaateid oluliselt mõjutada;

| c) | teave emitendi lühi- ja pikaajalise finantsalase ja muu äristrateegia ning eesmärkide kohta, sealhulgas kohaldatavuse korral vähemalt 400 sõna sisaldav konkreetne teave selle kohta, kuidas COVID-19 pandeemia mõjutab emitendi äritegevust ja finantsolukorda, ning selle eeldatavat tulevast mõju. |
| --- | --- |

c)

teave emitendi lühi- ja pikaajalise finantsalase ja muu äristrateegia ning eesmärkide kohta, sealhulgas kohaldatavuse korral vähemalt 400 sõna sisaldav konkreetne teave selle kohta, kuidas COVID-19 pandeemia mõjutab emitendi äritegevust ja finantsolukorda, ning selle eeldatavat tulevast mõju.

Kui käesoleva jao punktis a või b osutatud suundumused ei ole oluliselt muutunud, peab tegema sellekohase avalduse.

VIII.   Pakkumise tingimused, märkimist puudutavad kindlad kohustused ja kavatsused ning emissiooni tagamise ja korraldamise lepingute põhijooned

Esitada pakkumishind, pakutavate aktsiate arv, emissiooni/pakkumise maht, pakkumise suhtes kohaldatavad tingimused ja võimaliku ostueesõiguse kasutamise kord.

Emitendile teadaolevas ulatuses esitada teave selle kohta, kas põhiaktsionärid või emitendi juht-, järelevalve- või haldusorganite liikmed kavatsevad pakkumise märkimises osaleda või kas mõni isik kavatseb märkida rohkem kui viis protsenti pakkumisest.

Esitada võimalikud siduvad kohustused märkida rohkem kui 5 % pakkumisest ning kõik emissiooni tagamise ja korraldamise lepingute olulised jooned, sealhulgas selle isiku nimi ja aadress, kes kohustub tagama või korraldama emissiooni kindla kohustuse alusel või võimaluste piires (best efforts) ning kvoodid.

IX.   Oluline teave aktsiate ja nende märkimise kohta

Esitada järgmine oluline teave avalikkusele pakutavate või reguleeritud turul kauplemisele võetavate aktsiate kohta:

| a) | rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN-kood); |
| --- | --- |

a)

rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber (ISIN-kood);

| b) | aktsiatega seotud õigused, nende õiguste kasutamise kord ja võimalikud piirangud; |
| --- | --- |

b)

aktsiatega seotud õigused, nende õiguste kasutamise kord ja võimalikud piirangud;

| c) | teave selle kohta, kus aktsiaid saab märkida, samuti ajavahemiku kohta (sealhulgas võimalikud muudatused), mille jooksul pakkumine on avatud, ning taotlusprotsessi kirjeldus koos uute aktsiate emiteerimise kuupäevaga. |
| --- | --- |

c)

teave selle kohta, kus aktsiaid saab märkida, samuti ajavahemiku kohta (sealhulgas võimalikud muudatused), mille jooksul pakkumine on avatud, ning taotlusprotsessi kirjeldus koos uute aktsiate emiteerimise kuupäevaga.

X.   Pakkumise põhjendus ja tulu kasutamine

Esitada teave pakkumise põhjuste kohta, ja kui see on asjakohane, hinnanguline netotulu iga peamise kavandatava kasutusviisi kaupa, esitatuna nende kasutusviiside tähtsuse järjekorras.

Kui emitent on teadlik sellest, et eeldatav tulu ei ole piisav kõigi kavandatud kasutusviiside rahastamiseks, tuleb avaldada muude vajalike rahaliste vahendite summa ja allikad. Üksikasjad tuleb esitada ka tulu kasutamise kohta, eelkõige juhul, kui tulu kasutatakse selleks, et soetada vara, välja arvatud tavapärase äritegevuse raames, rahastada teiste ettevõtete omandamist, mis on välja kuulutatud, või võlgadest vabaneda, neid vähendada või tagasi maksta.

XI.   Riigiabi saamine

Esitada avaldus, mis sisaldab teavet selle kohta, kas emitent on saanud majandustegevuse taastamisega seoses mis tahes vormis riigiabi, samuti abi eesmärgi, vahendi liigi ja saadud abi summa ning sellega seotud tingimuste kohta, kui see on asjakohane.

Avaldus selle kohta, kas emitent on saanud riigiabi, peab sisaldama kinnitust, et teave esitatakse üksnes prospekti eest vastutavate isikute vastutusel, nagu on osutatud artikli 11 lõikes 1, et pädeva asutuse roll prospekti kinnitamisel on kontrollida selle täielikkust, arusaadavust ja järjepidevust ning seetõttu ei ole pädev asutus kohustatud avaldust riigiabi kohta sõltumatult kontrollima.

XII.   Käibekapitali käsitlev avaldus

Emitendi avaldus selle kohta, et tema arvates on käibekapital emitendi praeguste vajaduste rahuldamiseks piisav, või kui see nii ei ole, kuidas emitent kavatseb vajaliku lisakäibekapitali hankida.

XIII.   Kapitalisatsioon ja võlad

Kapitalisatsiooni ja võlgasid käsitlev avaldus (tehes vahet garanteeritud ja garanteerimata, tagatud ja tagamata võlgade vahel) kuupäeva seisuga, mis ei ole varasem kui 90 päeva enne ELi taasteprospekti kuupäeva. Võlgade hulka kuuluvad ka kaudsed ja tingimuslikud võlad.

Kui emitendi kapitalisatsioon ja võlad on 90-päevase ajavahemiku jooksul oluliselt muutunud, tuleb esitada lisateavet, kirjeldades neid muutusi või ajakohastades asjaomaseid arvnäitajaid.

XIV.   Huvide konfliktid

Esitada teave emissiooniga seotud mis tahes huvide, sh huvide konfliktide kohta ning tuua välja seotud isikud ja huvide laad.

XV.   Lahjendamine ja aktsiaosalus pärast emissiooni

Esitada võrdlus seniste aktsionäride aktsiakapitalis osaluse ja hääleõiguse kohta enne ja pärast avalikust pakkumisest tulenenud kapitali suurendamist eeldusel, et senised aktsionärid ei märgi uusi aktsiaid, ja eraldi eeldusel, et senised aktsionärid kasutavad oma märkimisõigust.

XVI.   Dokumendid, millega on võimalik tutvuda

Avaldus selle kohta, et ELi taasteprospekti kehtivusajal võib tutvuda järgmiste dokumentidega, kui sellised dokumendid on olemas:

| a) | emitendi kehtiv asutamisleping ja põhikiri; |
| --- | --- |

a)

emitendi kehtiv asutamisleping ja põhikiri;

| b) | kõik emitendi taotlusel ekspertide koostatud aruanded, kirjad ja muud dokumendid, hinnangud ja avaldused, mille mõni osa sisaldub või mille osale on viidatud ELi taasteprospektis. |
| --- | --- |

b)

kõik emitendi taotlusel ekspertide koostatud aruanded, kirjad ja muud dokumendid, hinnangud ja avaldused, mille mõni osa sisaldub või mille osale on viidatud ELi taasteprospektis.

Viide veebisaidile, kus dokumentidega tutvuda saab.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 537/2014, mis käsitleb avaliku huvi üksuste kohustusliku auditi erinõudeid ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2005/909/EÜ (ELT L 158, 27.5.2014, lk 77).

2

---

DIREKTIIVID

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/14

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2021/338,

16. veebruar 2021,

millega muudetakse direktiivi 2014/65/EL seoses teabele esitatavate nõuete, tootejuhtimise ja positsioonipiirangutega ning direktiive 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 seoses nende kohaldamisega investeerimisühingute suhtes, et aidata kaasa COVID-19 kriisist taastumisele

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | COVID-19 pandeemial on liikmesriikides inimestele, äriühingutele, tervishoiusüsteemidele, majandusele ja finantssüsteemidele ränk mõju. Oma 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ rõhutas komisjon, et likviidsus ja juurdepääs rahastusele on jätkuvalt probleemiks. Seetõttu on väga tähtis aidata kaasa COVID-19 pandeemia põhjustatud suurest majandusšokist taastumisele, tehes liidu kehtivates finantsteenuste valdkonna õigusaktides piiratud sihtotstarbelisi muudatusi. Muudatuste üldine eesmärk peaks seega olema tarbetu bürokraatia kaotamine ja hoolikalt kavandatud meetmete võtmine, mis võiksid tulemuslikult leevendada majanduse ebastabiilsust. Vältida tuleks muudatusi, mis sektori halduskoormust suurendavad, ja keerukad seadusandlikud küsimused tuleks jätta lahendamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (3) kavandatud läbivaatamise käigus. Need muudatused moodustavad meetmepaketi ja võetakse vastu nimetusega „Kapitaliturgude taastepakett“. |
| --- | --- |

(1)

COVID-19 pandeemial on liikmesriikides inimestele, äriühingutele, tervishoiusüsteemidele, majandusele ja finantssüsteemidele ränk mõju. Oma 27. mai 2020. aasta teatises „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ rõhutas komisjon, et likviidsus ja juurdepääs rahastusele on jätkuvalt probleemiks. Seetõttu on väga tähtis aidata kaasa COVID-19 pandeemia põhjustatud suurest majandusšokist taastumisele, tehes liidu kehtivates finantsteenuste valdkonna õigusaktides piiratud sihtotstarbelisi muudatusi. Muudatuste üldine eesmärk peaks seega olema tarbetu bürokraatia kaotamine ja hoolikalt kavandatud meetmete võtmine, mis võiksid tulemuslikult leevendada majanduse ebastabiilsust. Vältida tuleks muudatusi, mis sektori halduskoormust suurendavad, ja keerukad seadusandlikud küsimused tuleks jätta lahendamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (3) kavandatud läbivaatamise käigus. Need muudatused moodustavad meetmepaketi ja võetakse vastu nimetusega „Kapitaliturgude taastepakett“.

| (2) | Direktiiv 2014/65/EL võeti vastu 2014. aastal vastuseks 2007. ja 2008. aasta finantskriisile. Nimetatud direktiiv on liidu finantssüsteemi oluliselt tugevdanud ja taganud kõikjal liidus heal tasemel investorite kaitse. Kaaluda võiks regulatiivse keerukuse ja investeerimisühingute vastavuskulude vähendamist ning konkurentsimoonutuste kaotamist, tingimusel et samal ajal võetakse piisavalt arvesse investorite kaitset. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 2014/65/EL võeti vastu 2014. aastal vastuseks 2007. ja 2008. aasta finantskriisile. Nimetatud direktiiv on liidu finantssüsteemi oluliselt tugevdanud ja taganud kõikjal liidus heal tasemel investorite kaitse. Kaaluda võiks regulatiivse keerukuse ja investeerimisühingute vastavuskulude vähendamist ning konkurentsimoonutuste kaotamist, tingimusel et samal ajal võetakse piisavalt arvesse investorite kaitset.

| (3) | Investorite kaitsmiseks kehtestatud nõuete puhul ei ole direktiiviga 2014/65/EL täielikult saavutatud eesmärki võtta meetmeid nii, et arvestataks piisavalt iga investorite kategooria eripäraga, st jaeklientide, kutseliste klientide ja võrdsete vastaspoolte eripäraga. Mõni neist nõuetest ei ole alati investorite kaitset suurendanud, vaid vahel hoopis takistanud investeerimisotsuste sujuvat täitmist. Seetõttu tuleks teatavaid direktiivis 2014/65/EL sätestatud nõudeid muuta, et lihtsustada investeerimisteenuste osutamist ja investeerimist, kusjuures need muudatused tuleks teha tasakaalustatud viisil, mis täielikult kaitseb investoreid. |
| --- | --- |

(3)

Investorite kaitsmiseks kehtestatud nõuete puhul ei ole direktiiviga 2014/65/EL täielikult saavutatud eesmärki võtta meetmeid nii, et arvestataks piisavalt iga investorite kategooria eripäraga, st jaeklientide, kutseliste klientide ja võrdsete vastaspoolte eripäraga. Mõni neist nõuetest ei ole alati investorite kaitset suurendanud, vaid vahel hoopis takistanud investeerimisotsuste sujuvat täitmist. Seetõttu tuleks teatavaid direktiivis 2014/65/EL sätestatud nõudeid muuta, et lihtsustada investeerimisteenuste osutamist ja investeerimist, kusjuures need muudatused tuleks teha tasakaalustatud viisil, mis täielikult kaitseb investoreid.

| (4) | Võlakirjade emiteerimine on kapitali kaasamiseks ja COVID-19 kriisist ülesaamiseks väga oluline. Tootejuhtimisnõuded võivad takistada võlakirjade müüki. Võlakirju, millel ei ole muid tuletisinstrumendi tunnuseid kui varasema lunastamise klausel, peetakse tavaliselt turvalisteks lihttoodeteks, mis sobivad jaeklientidele. Kui võlakiri, millel ei ole muid tuletisinstrumendi tunnuseid kui varasema lunastamise klausel, lunastatakse enne tähtaega, kaitsevad varasema lunastamise klauslid investoreid kahjumi eest, sest tagavad investoritele sellise summa tasumise, mis võrdub järelejäänud kupongimaksete nüüdispuhasväärtuse summa ja võlakirja põhisummaga, mille nad oleksid saanud, kui võlakirja ei oleks tagasi ostetud. Seetõttu ei tohiks tootejuhtimisnõudeid enam kohaldada võlakirjade suhtes, millel ei ole muid tuletisinstrumendi tunnuseid kui varasema lunastamise klausel. Lisaks loetakse, et võrdsetel vastaspooltel on piisavad teadmised finantsinstrumentide kohta. Seepärast on põhjendatud võrdsete vastaspoolte vabastamine tootejuhtimisnõuetest, mida kohaldatakse üksnes nende turustatavate või levitatavate finantsinstrumentide suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Võlakirjade emiteerimine on kapitali kaasamiseks ja COVID-19 kriisist ülesaamiseks väga oluline. Tootejuhtimisnõuded võivad takistada võlakirjade müüki. Võlakirju, millel ei ole muid tuletisinstrumendi tunnuseid kui varasema lunastamise klausel, peetakse tavaliselt turvalisteks lihttoodeteks, mis sobivad jaeklientidele. Kui võlakiri, millel ei ole muid tuletisinstrumendi tunnuseid kui varasema lunastamise klausel, lunastatakse enne tähtaega, kaitsevad varasema lunastamise klauslid investoreid kahjumi eest, sest tagavad investoritele sellise summa tasumise, mis võrdub järelejäänud kupongimaksete nüüdispuhasväärtuse summa ja võlakirja põhisummaga, mille nad oleksid saanud, kui võlakirja ei oleks tagasi ostetud. Seetõttu ei tohiks tootejuhtimisnõudeid enam kohaldada võlakirjade suhtes, millel ei ole muid tuletisinstrumendi tunnuseid kui varasema lunastamise klausel. Lisaks loetakse, et võrdsetel vastaspooltel on piisavad teadmised finantsinstrumentide kohta. Seepärast on põhjendatud võrdsete vastaspoolte vabastamine tootejuhtimisnõuetest, mida kohaldatakse üksnes nende turustatavate või levitatavate finantsinstrumentide suhtes.

| (5) | Nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (4) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“) kutse esitada tõendeid direktiivi 2014/65/EL kohaste hüvede ning kulude ja tasude avalikustamise nõuete mõju kohta kui ka komisjoni korraldatud avalik konsultatsioon andsid mõlemad kinnituse, et kutselised kliendid ega võrdsed vastaspooled ei vaja kohustuslikku standardset kuluteavet, sest saavad vajaliku teabe teenuseosutajaga läbirääkimisi pidades. Kutselistele klientidele ja võrdsetele vastaspooltele antav teave on kohandatud nende vajadustele ja sageli üksikasjalikum. Kutselistele klientidele ja võrdsetele vastaspooltele osutatavad teenused peaksid seega olema kulude ja tasude avaldamise nõuete kohaldamisalast väljas, välja arvatud investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise teenuste korral, sest investeerimisnõustamise või portfelli valitsemise teenuse kasutamisel ei pruugi kutselistel klientidel olla piisavalt oskusi ega teavet, et need teenused võiksid jääda nende nõuete kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(5)

Nii Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1095/2010 (4) asutatud Euroopa Järelevalveasutuse (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve) (edaspidi „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“) kutse esitada tõendeid direktiivi 2014/65/EL kohaste hüvede ning kulude ja tasude avalikustamise nõuete mõju kohta kui ka komisjoni korraldatud avalik konsultatsioon andsid mõlemad kinnituse, et kutselised kliendid ega võrdsed vastaspooled ei vaja kohustuslikku standardset kuluteavet, sest saavad vajaliku teabe teenuseosutajaga läbirääkimisi pidades. Kutselistele klientidele ja võrdsetele vastaspooltele antav teave on kohandatud nende vajadustele ja sageli üksikasjalikum. Kutselistele klientidele ja võrdsetele vastaspooltele osutatavad teenused peaksid seega olema kulude ja tasude avaldamise nõuete kohaldamisalast väljas, välja arvatud investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise teenuste korral, sest investeerimisnõustamise või portfelli valitsemise teenuse kasutamisel ei pruugi kutselistel klientidel olla piisavalt oskusi ega teavet, et need teenused võiksid jääda nende nõuete kohaldamisalast välja.

| (6) | Kestva ärisuhte puhul peavad investeerimisühingud praegu tegema teatud portfellitegevuste kohta kulude-tulude analüüsi, kui on kavas finantsinstrumendi vahetus. Selleks peavad investeerimisühingud küsima klientidelt vajalikku teavet ja suutma tõendada, et vahetuse tulu on kuludest suurem. Kuna kutseliste klientide jaoks, kes kalduvad sageli finantsinstrumente vahetama, on see kord liiga koormav, tuleks neile osutatavad teenused sellest nõudest vabastada. Kutselised kliendid säilitaksid siiski võimaluse selle korra kasuks otsustada. Kuna aga jaekliendid peavad olema väga hästi kaitstud, peaks see erand piirduma vaid kutselistele klientidele osutatavate teenustega. |
| --- | --- |

(6)

Kestva ärisuhte puhul peavad investeerimisühingud praegu tegema teatud portfellitegevuste kohta kulude-tulude analüüsi, kui on kavas finantsinstrumendi vahetus. Selleks peavad investeerimisühingud küsima klientidelt vajalikku teavet ja suutma tõendada, et vahetuse tulu on kuludest suurem. Kuna kutseliste klientide jaoks, kes kalduvad sageli finantsinstrumente vahetama, on see kord liiga koormav, tuleks neile osutatavad teenused sellest nõudest vabastada. Kutselised kliendid säilitaksid siiski võimaluse selle korra kasuks otsustada. Kuna aga jaekliendid peavad olema väga hästi kaitstud, peaks see erand piirduma vaid kutselistele klientidele osutatavate teenustega.

| (7) | Kliendid, kellel on investeerimisühinguga kestev ärisuhe, saavad kohustuslikke teenusaruandeid kas perioodiliselt või teatavate asjaolude korral. Investeerimisühingud, nende kutselised kliendid ega ka võrdsed vastaspooled ei pea selliseid aruandeid kasulikuks. Eriti kasutuks on need osutunud väga volatiilsetel turgudel tegutsevate kutseliste klientide ja võrdsete vastaspoolte jaoks, sest sellisel juhul saadetakse aruandeid väga sageli ja palju. Kutselised kliendid ja võrdsed vastaspooled sageli ei loegi neid või otsustavad pikaajalise investeerimise strateegia asemel kiirete investeerimisotsuste kasuks. Niisiis ei peaks võrdsed vastaspooled kohustuslikke teenusaruandeid enam saama. Ka kutselised kliendid ei peaks neid aruandeid enam saama, neil peaks aga olema võimalus otsustada nende saamise kasuks. |
| --- | --- |

(7)

Kliendid, kellel on investeerimisühinguga kestev ärisuhe, saavad kohustuslikke teenusaruandeid kas perioodiliselt või teatavate asjaolude korral. Investeerimisühingud, nende kutselised kliendid ega ka võrdsed vastaspooled ei pea selliseid aruandeid kasulikuks. Eriti kasutuks on need osutunud väga volatiilsetel turgudel tegutsevate kutseliste klientide ja võrdsete vastaspoolte jaoks, sest sellisel juhul saadetakse aruandeid väga sageli ja palju. Kutselised kliendid ja võrdsed vastaspooled sageli ei loegi neid või otsustavad pikaajalise investeerimise strateegia asemel kiirete investeerimisotsuste kasuks. Niisiis ei peaks võrdsed vastaspooled kohustuslikke teenusaruandeid enam saama. Ka kutselised kliendid ei peaks neid aruandeid enam saama, neil peaks aga olema võimalus otsustada nende saamise kasuks.

| (8) | Vahetult COVID-19 pandeemia järgses olukorras vajavad emitendid, eelkõige väikese või keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingud, tugeva kapitalituru toetust. Väikese ja keskmise turukapitalisatsiooniga emitentide kohta analüüside koostamine on oluline, et aidata emitentidel investoritega ühendust võtta. Analüüsid suurendavad emitentide nähtavust ja tagavad seega piisava investeeringute ja likviidsuse taseme. Investeerimisühingutel tuleks lubada analüüside koostamise ja korralduste täitmise teenuse eest ühiselt maksta, kui teatavad tingimused on täidetud. Üks tingimus peaks olema, et analüüse tehakse emitentide kohta, kelle turukapitalisatsioon ei ületanud aastalõpunoteeringute kohaselt viimase36 kuu jooksul enne analüüsi koostamist 1 miljardit eurot. Kõnealust turukapitalisatsiooniga seonduvat tingimust tuleks tõlgendada nii, et see hõlmab nii börsil noteeritud kui ka noteerimata äriühinguid, tingimusel et viimaste puhul ei ületanud omakapitali bilansikirje 1 miljardi euro künnist. Samuti tuleks märkida, et hiljuti börsil noteeritud äriühingud ja noteerimata äriühingud, mis on asutatud vähem kui 36 kuud tagasi, kuuluvad kohaldamisalasse, kui nad suudavad tõendada, et nende turukapitalisatsioon ei ületanud 1 miljardi euro künnist, lähtudes nende noteerimise järgsetest aastalõpunoteeringutest või omavahenditest majandusaastatel, mil nad ei ole või mil nad ei olnud noteeritud. Tagamaks, et äsja asutatud äriühingud, mis on tegutsenud vähem kui 12 kuud, saaksid vabastusest võrdselt kasu, piisab sellest, et nad ei ole asutamise kuupäevast alates ületanud 1 miljardi euro künnist. |
| --- | --- |

(8)

Vahetult COVID-19 pandeemia järgses olukorras vajavad emitendid, eelkõige väikese või keskmise turukapitalisatsiooniga äriühingud, tugeva kapitalituru toetust. Väikese ja keskmise turukapitalisatsiooniga emitentide kohta analüüside koostamine on oluline, et aidata emitentidel investoritega ühendust võtta. Analüüsid suurendavad emitentide nähtavust ja tagavad seega piisava investeeringute ja likviidsuse taseme. Investeerimisühingutel tuleks lubada analüüside koostamise ja korralduste täitmise teenuse eest ühiselt maksta, kui teatavad tingimused on täidetud. Üks tingimus peaks olema, et analüüse tehakse emitentide kohta, kelle turukapitalisatsioon ei ületanud aastalõpunoteeringute kohaselt viimase36 kuu jooksul enne analüüsi koostamist 1 miljardit eurot. Kõnealust turukapitalisatsiooniga seonduvat tingimust tuleks tõlgendada nii, et see hõlmab nii börsil noteeritud kui ka noteerimata äriühinguid, tingimusel et viimaste puhul ei ületanud omakapitali bilansikirje 1 miljardi euro künnist. Samuti tuleks märkida, et hiljuti börsil noteeritud äriühingud ja noteerimata äriühingud, mis on asutatud vähem kui 36 kuud tagasi, kuuluvad kohaldamisalasse, kui nad suudavad tõendada, et nende turukapitalisatsioon ei ületanud 1 miljardi euro künnist, lähtudes nende noteerimise järgsetest aastalõpunoteeringutest või omavahenditest majandusaastatel, mil nad ei ole või mil nad ei olnud noteeritud. Tagamaks, et äsja asutatud äriühingud, mis on tegutsenud vähem kui 12 kuud, saaksid vabastusest võrdselt kasu, piisab sellest, et nad ei ole asutamise kuupäevast alates ületanud 1 miljardi euro künnist.

| (9) | Direktiiviga 2014/65/EL kehtestati kauplemiskohtade, süsteemsete täitjate ja muude täitmiskohtade jaoks nõue esitada aruandeid tehingukorralduste kliendile kõige soodsamatel tingimustel täitmise kohta. Tulemuseks on tehnilised aruanded, mis sisaldavad palju põhjalikku kvantitatiivset teavet täitmiskoha, finantsinstrumendi, hinna, kulude ja täitmise tõenäosuse kohta. Neid loetakse harva, mida tõendab see, et aruandeid on kauplemiskohtade, süsteemsete täitjate ja muude täitmiskohtade veebisaitidel väga vähe vaadatud. Kuna aruannetes esitatud andmed ei aita investoritel ega muudel kasutajatel asjalikke võrdlusi teha, tuleks nende avaldamine ajutiselt peatada. |
| --- | --- |

(9)

Direktiiviga 2014/65/EL kehtestati kauplemiskohtade, süsteemsete täitjate ja muude täitmiskohtade jaoks nõue esitada aruandeid tehingukorralduste kliendile kõige soodsamatel tingimustel täitmise kohta. Tulemuseks on tehnilised aruanded, mis sisaldavad palju põhjalikku kvantitatiivset teavet täitmiskoha, finantsinstrumendi, hinna, kulude ja täitmise tõenäosuse kohta. Neid loetakse harva, mida tõendab see, et aruandeid on kauplemiskohtade, süsteemsete täitjate ja muude täitmiskohtade veebisaitidel väga vähe vaadatud. Kuna aruannetes esitatud andmed ei aita investoritel ega muudel kasutajatel asjalikke võrdlusi teha, tuleks nende avaldamine ajutiselt peatada.

| (10) | Et investeerimisühingute ja nende klientide vahelist suhtlust ja seega investeerimist tervikuna lihtsustada, ei tuleks investeerimisteavet enam esitada paberil, vaid vaikevalikuna elektrooniliselt. Jaeklientidel peaks aga olema võimalus nõuda seda teavet paberil. |
| --- | --- |

(10)

Et investeerimisühingute ja nende klientide vahelist suhtlust ja seega investeerimist tervikuna lihtsustada, ei tuleks investeerimisteavet enam esitada paberil, vaid vaikevalikuna elektrooniliselt. Jaeklientidel peaks aga olema võimalus nõuda seda teavet paberil.

| (11) | Direktiivi 2014/65/EL kohaselt saavad turuosalised, kes kauplevad kutseliselt kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, kasutada erandit investeerimisühingu tegevusloa saamise nõudest, kui selline kauplemine on nende põhitegevuse suhtes kõrvaltegevus. Praegu peavad kõrvaltegevuse erandit taotlevad isikud igal aastal pädevat asutust teavitama, et nad seda erandit kasutavad, ja esitama kahe kvantitatiivse kõrvaltegevuse testi jaoks vajaliku teabe. Esimeses testis võrreldakse üksuse spekulatiivse kauplemise mahtu kogu kauplemismahuga liidus varaklassiti. Teises testis võrreldakse üksuse spekulatiivse kauplemise mahtu (kõik varaklassid koos) kogu tema finantsinstrumentidega kauplemise mahuga kontserni tasandil. Teisel testil on ka alternatiiv, milles võrreldakse spekulatiivse kauplemise jaoks kasutatud kapitali hinnangulist suurust selle kapitali suurusega, mida kasutatakse kontserni tasandil põhitegevuseks. Et kindlaks teha, millal peetakse tegevust kõrvaltegevuseks, peaks pädevatel asutustel olema võimalik selgelt kindlaks määratud tingimustel toetuda kvantitatiivse ja kvalitatiivse teabe kombinatsioonile. Komisjonil peaks olema õigus anda suuniseid asjaolude kohta, mille korral riiklikud asutused võivad kohaldada kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid lävekriteeriume kombineerivat lähenemisviisi ning töötada kriteeriumide kohta välja delegeeritud õigusakt. Kõrvaltegevuse erandit on õigus saada isikutel (sh turutegijatel), kes kauplevad oma arvel või osutavad oma põhitegevusala klientidele või tarnijatele investeerimisteenuseid, mis on seotud kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, oma arvel kauplemata. Erandit peaks saama kasutada kõigil neil juhtudel eraldi ja koos, kui tegu on kontserni tasandil kõrvaltegevusega. Kõrvaltegevuse erandit ei tohiks saada isikud, kes kasutavad algoritmipõhist välkkauplemist või kuuluvad kontserni, mille põhitegevus on investeerimis- või pangandusteenuste osutamine, või kes tegutsevad kaubatuletisinstrumentide turutegijana. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 2014/65/EL kohaselt saavad turuosalised, kes kauplevad kutseliselt kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, kasutada erandit investeerimisühingu tegevusloa saamise nõudest, kui selline kauplemine on nende põhitegevuse suhtes kõrvaltegevus. Praegu peavad kõrvaltegevuse erandit taotlevad isikud igal aastal pädevat asutust teavitama, et nad seda erandit kasutavad, ja esitama kahe kvantitatiivse kõrvaltegevuse testi jaoks vajaliku teabe. Esimeses testis võrreldakse üksuse spekulatiivse kauplemise mahtu kogu kauplemismahuga liidus varaklassiti. Teises testis võrreldakse üksuse spekulatiivse kauplemise mahtu (kõik varaklassid koos) kogu tema finantsinstrumentidega kauplemise mahuga kontserni tasandil. Teisel testil on ka alternatiiv, milles võrreldakse spekulatiivse kauplemise jaoks kasutatud kapitali hinnangulist suurust selle kapitali suurusega, mida kasutatakse kontserni tasandil põhitegevuseks. Et kindlaks teha, millal peetakse tegevust kõrvaltegevuseks, peaks pädevatel asutustel olema võimalik selgelt kindlaks määratud tingimustel toetuda kvantitatiivse ja kvalitatiivse teabe kombinatsioonile. Komisjonil peaks olema õigus anda suuniseid asjaolude kohta, mille korral riiklikud asutused võivad kohaldada kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid lävekriteeriume kombineerivat lähenemisviisi ning töötada kriteeriumide kohta välja delegeeritud õigusakt. Kõrvaltegevuse erandit on õigus saada isikutel (sh turutegijatel), kes kauplevad oma arvel või osutavad oma põhitegevusala klientidele või tarnijatele investeerimisteenuseid, mis on seotud kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, oma arvel kauplemata. Erandit peaks saama kasutada kõigil neil juhtudel eraldi ja koos, kui tegu on kontserni tasandil kõrvaltegevusega. Kõrvaltegevuse erandit ei tohiks saada isikud, kes kasutavad algoritmipõhist välkkauplemist või kuuluvad kontserni, mille põhitegevus on investeerimis- või pangandusteenuste osutamine, või kes tegutsevad kaubatuletisinstrumentide turutegijana.

| (12) | Praegu peavad pädevad asutused seadma kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide ja majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute netopositsiooni suuruse piirangud ja neid kohaldama. Kuna positsioonipiirangute kord on osutunud uute kaubaturgude arenguks ebasoodsaks, tuleks tekkivad kaubaturud positsioonipiirangu korra kohaldamisalast välja jätta. Selle asemel tuleks positsioonipiiranguid kohaldada vaid kriitilise tähtsusega või oluliseks peetavatele kaubatuletisinstrumentidele, millega kaubeldakse kauplemiskohtades, ning nendega majanduslikult samaväärsetele börsivälistele lepingutele. Kriitilise tähtsusega või olulised tuletisinstrumendid on kaubatuletisinstrumendid, mille avatud kogupositsioon on aastas vähemalt 300 000 partiid. Kuna põllumajandustoore on kodanikele kriitilise tähtsusega, jäävad positsioonipiirangud kehtima põllumajandustoorme tuletisinstrumentidele ja majanduslikult samaväärsetele börsivälistele lepingutele. |
| --- | --- |

(12)

Praegu peavad pädevad asutused seadma kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide ja majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute netopositsiooni suuruse piirangud ja neid kohaldama. Kuna positsioonipiirangute kord on osutunud uute kaubaturgude arenguks ebasoodsaks, tuleks tekkivad kaubaturud positsioonipiirangu korra kohaldamisalast välja jätta. Selle asemel tuleks positsioonipiiranguid kohaldada vaid kriitilise tähtsusega või oluliseks peetavatele kaubatuletisinstrumentidele, millega kaubeldakse kauplemiskohtades, ning nendega majanduslikult samaväärsetele börsivälistele lepingutele. Kriitilise tähtsusega või olulised tuletisinstrumendid on kaubatuletisinstrumendid, mille avatud kogupositsioon on aastas vähemalt 300 000 partiid. Kuna põllumajandustoore on kodanikele kriitilise tähtsusega, jäävad positsioonipiirangud kehtima põllumajandustoorme tuletisinstrumentidele ja majanduslikult samaväärsetele börsivälistele lepingutele.

| (13) | Direktiiviga 2014/65/EL ei lubata riskimaanduserandeid ühelegi finantsettevõtjale. Mitu peamiselt finantssektori välise äriga tegelevat kontserni, kes asutasid oma kauplemistegevuse jaoks finantsettevõtte, leidsid end olukorrast, kus see finantsettevõte ei saanud teha kontserni eest kogu kauplemist, sest finantsettevõtjad riskimaanduserandit kasutada ei saa. Seetõttu tuleks finantsettevõtjatele kehtestada kitsalt piiritletud riskimaanduserand. Seda peaks olema võimalik kasutada siis, kui peamiselt finantssektori välise äriga tegelevas kontsernis registreeritakse üks isik investeerimisühinguna, kes kaupleb kogu kontserni nimel. Et riskimaanduserand piirduks nende finantsettevõtjatega, kes kauplevad peamiselt finantssektori välise äriga tegelevas kontsernis finantssektoriväliste üksuste nimel, tuleks erandit kohaldada ainult sellise finantsettevõtja nende positsioonide suhtes, mis on objektiivselt mõõdetavalt käsitletavad kontserni finantssektoriväliste üksuste äritegevusega seotud riskide maandamisena. |
| --- | --- |

(13)

Direktiiviga 2014/65/EL ei lubata riskimaanduserandeid ühelegi finantsettevõtjale. Mitu peamiselt finantssektori välise äriga tegelevat kontserni, kes asutasid oma kauplemistegevuse jaoks finantsettevõtte, leidsid end olukorrast, kus see finantsettevõte ei saanud teha kontserni eest kogu kauplemist, sest finantsettevõtjad riskimaanduserandit kasutada ei saa. Seetõttu tuleks finantsettevõtjatele kehtestada kitsalt piiritletud riskimaanduserand. Seda peaks olema võimalik kasutada siis, kui peamiselt finantssektori välise äriga tegelevas kontsernis registreeritakse üks isik investeerimisühinguna, kes kaupleb kogu kontserni nimel. Et riskimaanduserand piirduks nende finantsettevõtjatega, kes kauplevad peamiselt finantssektori välise äriga tegelevas kontsernis finantssektoriväliste üksuste nimel, tuleks erandit kohaldada ainult sellise finantsettevõtja nende positsioonide suhtes, mis on objektiivselt mõõdetavalt käsitletavad kontserni finantssektoriväliste üksuste äritegevusega seotud riskide maandamisena.

| (14) | Ka likviidsete lepingute puhul tegutseb tavaliselt vaid mõni turuosaline kaubaturutegijana. Kui need turuosalised peavad kohaldama positsioonipiiranguid, ei saa nad olla sama tulemuslikud kui turutegijad. Sellepärast tuleks finantssektorisiseste ja -väliste vastaspoolte jaoks kehtestada erand positsioonipiirangu korrast sellistest tehingutest tulenevatele positsioonidele, mis tehti likviidsuse tagamise nõude täitmiseks. |
| --- | --- |

(14)

Ka likviidsete lepingute puhul tegutseb tavaliselt vaid mõni turuosaline kaubaturutegijana. Kui need turuosalised peavad kohaldama positsioonipiiranguid, ei saa nad olla sama tulemuslikud kui turutegijad. Sellepärast tuleks finantssektorisiseste ja -väliste vastaspoolte jaoks kehtestada erand positsioonipiirangu korrast sellistest tehingutest tulenevatele positsioonidele, mis tehti likviidsuse tagamise nõude täitmiseks.

| (15) | Positsioonipiirangu korra muudatuste eesmärk on toetada uute energialepingute väljatöötamist, mitte leevendada põllumajandustoorme tuletisinstrumentide korda. |
| --- | --- |

(15)

Positsioonipiirangu korra muudatuste eesmärk on toetada uute energialepingute väljatöötamist, mitte leevendada põllumajandustoorme tuletisinstrumentide korda.

| (16) | Praeguses positsioonipiirangu korras ei arvestata ka väärtpaberistatud tuletisinstrumentide ainulaadsusega. Väärtpaberistatud tuletisinstrumendid on vabalt võõrandatavad väärtpaberid direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunkti c tähenduses. Väärtpaberistatud tuletisinstrumentide turgu iseloomustab suur hulk eri emissioone, millest igaüks on väärtpaberite keskdepositooriumis registreeritud teatava suurusega, ning mis tahes võimalik suurenemine toimub asjaomase pädeva asutuse poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud erimenetluse kohaselt. See on vastuolus kaubatuletisinstrumentide lepingutega, mille puhul avatud kogupositsiooni summa ja seega positsiooni suurus võib olla piiramatu. Emiteerimise ajal kuulub emitendile või emissiooni turustamise eest vastutavale vahendajale 100 % emissioonist, mis seab kahtluse alla positsioonipiirangute korra kohaldamise. Lisaks kuulub enamik väärtpaberistatud tuletisinstrumente lõpuks suurele hulgale jaeinvestoritele, mis ei tekita samasugust turgu valitseva seisundi kuritarvitamise riski ega nõuetekohaste hinnakujundus- ja arveldustingimustega seotud riski nagu kaubatuletisinstrumentide lepingute puhul. Ka ei kohaldata väärtpaberistatud tuletisinstrumentide suhtes hetkekuu ja muude kuude mõistet, mille suhtes tuleb direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 3 kohaselt seada positsioonipiirangud. Seetõttu tuleks väärtpaberistatud tuletisinstrumendid positsioonipiirangute ja aruandlusnõuete kohaldamisest välja jätta. |
| --- | --- |

(16)

Praeguses positsioonipiirangu korras ei arvestata ka väärtpaberistatud tuletisinstrumentide ainulaadsusega. Väärtpaberistatud tuletisinstrumendid on vabalt võõrandatavad väärtpaberid direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunkti c tähenduses. Väärtpaberistatud tuletisinstrumentide turgu iseloomustab suur hulk eri emissioone, millest igaüks on väärtpaberite keskdepositooriumis registreeritud teatava suurusega, ning mis tahes võimalik suurenemine toimub asjaomase pädeva asutuse poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud erimenetluse kohaselt. See on vastuolus kaubatuletisinstrumentide lepingutega, mille puhul avatud kogupositsiooni summa ja seega positsiooni suurus võib olla piiramatu. Emiteerimise ajal kuulub emitendile või emissiooni turustamise eest vastutavale vahendajale 100 % emissioonist, mis seab kahtluse alla positsioonipiirangute korra kohaldamise. Lisaks kuulub enamik väärtpaberistatud tuletisinstrumente lõpuks suurele hulgale jaeinvestoritele, mis ei tekita samasugust turgu valitseva seisundi kuritarvitamise riski ega nõuetekohaste hinnakujundus- ja arveldustingimustega seotud riski nagu kaubatuletisinstrumentide lepingute puhul. Ka ei kohaldata väärtpaberistatud tuletisinstrumentide suhtes hetkekuu ja muude kuude mõistet, mille suhtes tuleb direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 3 kohaselt seada positsioonipiirangud. Seetõttu tuleks väärtpaberistatud tuletisinstrumendid positsioonipiirangute ja aruandlusnõuete kohaldamisest välja jätta.

| (17) | Direktiivi 2014/65/EL jõustumisest saati ei ole tuvastatud ühtegi sama kaubatuletislepingut. Direktiivis määratletud sama kaubatuletislepingu mõiste tõttu on teiste kuude positsioonipiirangu määramise arvutusmeetod kahjulik vähemlikviidse turu kauplemiskohale, kui kauplemiskohad konkureerivad kaubatuletisinstrumentide pärast, millel on sama alusvara ja samad omadused. Seetõttu tuleks direktiivist 2014/65/EL viide samale lepingule välja jätta. Pädevad asutused peaksid saama kokku leppida, et nende kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide alusvara on sama ja samad on ka nende omadused; sel juhul peaks positsioonipiirangu kehtestama keskne pädev asutus direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 6 esimese lõigu tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

Direktiivi 2014/65/EL jõustumisest saati ei ole tuvastatud ühtegi sama kaubatuletislepingut. Direktiivis määratletud sama kaubatuletislepingu mõiste tõttu on teiste kuude positsioonipiirangu määramise arvutusmeetod kahjulik vähemlikviidse turu kauplemiskohale, kui kauplemiskohad konkureerivad kaubatuletisinstrumentide pärast, millel on sama alusvara ja samad omadused. Seetõttu tuleks direktiivist 2014/65/EL viide samale lepingule välja jätta. Pädevad asutused peaksid saama kokku leppida, et nende kauplemiskohtades kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide alusvara on sama ja samad on ka nende omadused; sel juhul peaks positsioonipiirangu kehtestama keskne pädev asutus direktiivi 2014/65/EL artikli 57 lõike 6 esimese lõigu tähenduses.

| (18) | See, kuidas liidu kauplemiskohtades positsioone hallatakse, on väga erinev. Seetõttu tuleks vajaduse korral tugevdada positsioonihalduse kontrollimist. |
| --- | --- |

(18)

See, kuidas liidu kauplemiskohtades positsioone hallatakse, on väga erinev. Seetõttu tuleks vajaduse korral tugevdada positsioonihalduse kontrollimist.

| (19) | Et tagada eurodes nomineeritud kaubaturgude edasine areng liidus, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgneva kohta: kord, mille alusel isikud saavad taotleda likviidsuse tagamise nõude täitmiseks tehtud tehingutest tulenevate positsioonide jaoks erandit; kord, mille alusel peamiselt finantssektori välise äriga tegelevasse kontserni kuuluvad finantsettevõtjad saavad taotleda riskimaanduserandit oma positsioonidele, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel nimetatud peamiselt finantssektori välise äriga tegeleva kontserni finantssektoriväliste üksuste äritegevusega otseselt seotud riske; positsioonihalduse kontrollimehhanismide sisu täpsustamine ning kriteeriumide väljatöötamine, mille alusel määratakse kindlaks, millal tegevust tuleb pidada põhitegevusala kõrvaltegevuseks kontserni tasandil. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(19)

Et tagada eurodes nomineeritud kaubaturgude edasine areng liidus, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte järgneva kohta: kord, mille alusel isikud saavad taotleda likviidsuse tagamise nõude täitmiseks tehtud tehingutest tulenevate positsioonide jaoks erandit; kord, mille alusel peamiselt finantssektori välise äriga tegelevasse kontserni kuuluvad finantsettevõtjad saavad taotleda riskimaanduserandit oma positsioonidele, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel nimetatud peamiselt finantssektori välise äriga tegeleva kontserni finantssektoriväliste üksuste äritegevusega otseselt seotud riske; positsioonihalduse kontrollimehhanismide sisu täpsustamine ning kriteeriumide väljatöötamine, mille alusel määratakse kindlaks, millal tegevust tuleb pidada põhitegevusala kõrvaltegevuseks kontserni tasandil. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (5) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (20) | ELi heitkogustega kauplemise süsteem on liidu olulisim poliitika, mille alusel saavutada majanduse CO2-heite vähendamine kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega. Lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL ja määrust (EL) nr 600/2014 (6) ning see on liidu CO2-turu tähtis osa. Direktiivis 2014/65/EL sätestatud kõrvaltegevuse erandi kohaselt saavad mõned turuosalised osaleda lubatud heitkoguste väärtpaberitega kauplemise turgudel investeerimisühingu tegevusluba omamata, kui on täidetud teatavad tingimused. Arvestades, kui oluline on finantsturgude korrakohasus, hea reguleeritus ja järelevalve, kui tähtis on heitkogustega kauplemise süsteem liidu kestlikkuseesmärkide saavutamiseks ning milline on hästi toimiva lubatud heitkoguste väärtpaberite järelturu roll heitkogustega kauplemise süsteemi toimimisel, tuleb kõrvaltegevuse erand kindlasti sobivalt piiritleda, et see aitaks kaasa nende eesmärkide saavutamisele. See on eriti oluline siis, kui lubatud heitkoguste väärtpaberitega kaubeldakse kolmanda riigi kauplemiskohtades. Et oleksid kaitstud liidu finantsstabiilsus, turu usaldusväärsus ja investorid, kõigil oleksid võrdsed tingimused ning et oleks tagatud heitkogustega kauplemise süsteemi jätkuvalt läbipaistev ja usaldusväärne toimimine, mis tagab kulutõhusa heitkoguste vähendamise, peaks komisjon jälgima lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemist nii liidus kui ka kolmandates riikides, hindama kõrvaltegevuse erandi mõju heitkogustega kauplemise süsteemile ning esitama vajaduse korral selle erandi kohaldamisala ja kohaldamise muutmise ettepanekud. |
| --- | --- |

(20)

ELi heitkogustega kauplemise süsteem on liidu olulisim poliitika, mille alusel saavutada majanduse CO2-heite vähendamine kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega. Lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL ja määrust (EL) nr 600/2014 (6) ning see on liidu CO2-turu tähtis osa. Direktiivis 2014/65/EL sätestatud kõrvaltegevuse erandi kohaselt saavad mõned turuosalised osaleda lubatud heitkoguste väärtpaberitega kauplemise turgudel investeerimisühingu tegevusluba omamata, kui on täidetud teatavad tingimused. Arvestades, kui oluline on finantsturgude korrakohasus, hea reguleeritus ja järelevalve, kui tähtis on heitkogustega kauplemise süsteem liidu kestlikkuseesmärkide saavutamiseks ning milline on hästi toimiva lubatud heitkoguste väärtpaberite järelturu roll heitkogustega kauplemise süsteemi toimimisel, tuleb kõrvaltegevuse erand kindlasti sobivalt piiritleda, et see aitaks kaasa nende eesmärkide saavutamisele. See on eriti oluline siis, kui lubatud heitkoguste väärtpaberitega kaubeldakse kolmanda riigi kauplemiskohtades. Et oleksid kaitstud liidu finantsstabiilsus, turu usaldusväärsus ja investorid, kõigil oleksid võrdsed tingimused ning et oleks tagatud heitkogustega kauplemise süsteemi jätkuvalt läbipaistev ja usaldusväärne toimimine, mis tagab kulutõhusa heitkoguste vähendamise, peaks komisjon jälgima lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemist nii liidus kui ka kolmandates riikides, hindama kõrvaltegevuse erandi mõju heitkogustega kauplemise süsteemile ning esitama vajaduse korral selle erandi kohaldamisala ja kohaldamise muutmise ettepanekud.

| (21) | Et tagada täiendav õigusselgus, mitte tekitada liikmesriikidele tarbetut halduskoormust ja tagada ühtne õigusraamistik investeerimisühingutele, mis kuuluvad alates 26. juunist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/2034 (7) kohaldamisalasse, on asjakohane lükata edasi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/878 (8) ülevõtmise kuupäev seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate meetmetega. Et tagada direktiivi (EL) 2019/2034 artiklis 67 sätestatud, investeerimisühingute suhtes kohaldatava õigusraamistiku järjepidev kohaldamine, tuleks direktiivi (EL) 2019/878 investeerimisühingute suhtes ülevõtmise tähtaega pikendada 26. juunini 2021. |
| --- | --- |

(21)

Et tagada täiendav õigusselgus, mitte tekitada liikmesriikidele tarbetut halduskoormust ja tagada ühtne õigusraamistik investeerimisühingutele, mis kuuluvad alates 26. juunist 2021 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/2034 (7) kohaldamisalasse, on asjakohane lükata edasi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/878 (8) ülevõtmise kuupäev seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate meetmetega. Et tagada direktiivi (EL) 2019/2034 artiklis 67 sätestatud, investeerimisühingute suhtes kohaldatava õigusraamistiku järjepidev kohaldamine, tuleks direktiivi (EL) 2019/878 investeerimisühingute suhtes ülevõtmise tähtaega pikendada 26. juunini 2021.

| (22) | Et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2013/36/EL (9) ja (EL) 2019/878 muudatustega taotletavate eesmärkide saavutamine ja eelkõige vältida häirivat mõju liikmesriikidele, on asjakohane sätestada, et kõnealuseid muudatusi hakatakse kohaldama alates 28. detsembrist 2020. Muudatuste tagasiulatuva kohaldamise sätestamisel austatakse ühtlasi asjaomaste isikute õiguspäraseid ootusi, kuna muudatused ei riiva ettevõtjate ega üksikisikute õigusi ja kohustusi. |
| --- | --- |

(22)

Et tagada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2013/36/EL (9) ja (EL) 2019/878 muudatustega taotletavate eesmärkide saavutamine ja eelkõige vältida häirivat mõju liikmesriikidele, on asjakohane sätestada, et kõnealuseid muudatusi hakatakse kohaldama alates 28. detsembrist 2020. Muudatuste tagasiulatuva kohaldamise sätestamisel austatakse ühtlasi asjaomaste isikute õiguspäraseid ootusi, kuna muudatused ei riiva ettevõtjate ega üksikisikute õigusi ja kohustusi.

| (23) | Seepärast tuleks direktiive 2013/36/EL, 2014/65/EL ja (EL) 2019/878 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(23)

Seepärast tuleks direktiive 2013/36/EL, 2014/65/EL ja (EL) 2019/878 vastavalt muuta.

| (24) | Käesoleva muutmisdirektiivi eesmärk on täiendada liidu olemasolevat õigust, mistõttu on selle eesmärki kõige parem saavutada liidu tasandil, mitte riiklike eraldi algatustega. Finantsturud on oma olemuselt piiriülesed ja muutuvad selliseks üha enam. Sellise lõimituse tõttu oleks liikmesriikide eraldi sekkumine palju vähem tõhus ning killustaks turge, mis omakorda viiks õigusliku arbitraažini ja konkurentsi moonutamiseni. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva muutmisdirektiivi eesmärk on täiendada liidu olemasolevat õigust, mistõttu on selle eesmärki kõige parem saavutada liidu tasandil, mitte riiklike eraldi algatustega. Finantsturud on oma olemuselt piiriülesed ja muutuvad selliseks üha enam. Sellise lõimituse tõttu oleks liikmesriikide eraldi sekkumine palju vähem tõhus ning killustaks turge, mis omakorda viiks õigusliku arbitraažini ja konkurentsi moonutamiseni.

| (25) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt täpsustada liidu kehtivaid õigusakte, mis tagavad kogu liidu investeerimisühingutele ühtsete ja sobivate nõuete kohaldamise, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt täpsustada liidu kehtivaid õigusakte, mis tagavad kogu liidu investeerimisühingutele ühtsete ja sobivate nõuete kohaldamise, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (26) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (10) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja liikmesriigi ülevõtvate õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(26)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (10) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja liikmesriigi ülevõtvate õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud.

| (27) | Pidades silmas vajadust kehtestada COVID-19 kriisist majanduse taastumise toetamiseks võimalikult kiiresti sihipärased meetmed, peaks käesolev määrus kiireloomulisuse tõttu jõustuma päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(27)

Pidades silmas vajadust kehtestada COVID-19 kriisist majanduse taastumise toetamiseks võimalikult kiiresti sihipärased meetmed, peaks käesolev määrus kiireloomulisuse tõttu jõustuma päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2014/65/EL muutmine

Direktiivi 2014/65/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | isikute suhtes:






  i) | kes kauplevad oma arvel, sealhulgas turutegijad, kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, välja arvatud isikud, kes kauplevad klientide korraldusi täites oma arvel, või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

isikute suhtes:

i)

kes kauplevad oma arvel, sealhulgas turutegijad, kaubatuletisinstrumentide, lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, välja arvatud isikud, kes kauplevad klientide korraldusi täites oma arvel, või

| ii) | kes osutavad oma põhitegevusala klientidele või põhitegevusalaga seotud tarnijatele investeerimisteenuseid kaubatuletisinstrumentidega või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, kuid ei kauple oma arvel, |
| --- | --- |

ii)

kes osutavad oma põhitegevusala klientidele või põhitegevusalaga seotud tarnijatele investeerimisteenuseid kaubatuletisinstrumentidega või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega, kuid ei kauple oma arvel,

tingimusel et:

| — | igal nimetatud juhul eraldi ja ka koondatult on kontserni tasandil tegemist isiku põhitegevusala kõrvaltegevusega; |
| --- | --- |

—

igal nimetatud juhul eraldi ja ka koondatult on kontserni tasandil tegemist isiku põhitegevusala kõrvaltegevusega;

| — | isik ei kuulu kontserni, mille põhitegevus on investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses, direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevus või kaubatuletisinstrumentide turutegijana tegutsemine; |
| --- | --- |

—

isik ei kuulu kontserni, mille põhitegevus on investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi tähenduses, direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevus või kaubatuletisinstrumentide turutegijana tegutsemine;

| — | isik ei kasuta algoritmipõhist välkkauplemistehnikat ning |
| --- | --- |

—

isik ei kasuta algoritmipõhist välkkauplemistehnikat ning

| — | isik annab pädevale asutusele taotluse korral aru sellest, mille alusel ta on hinnanud punktides i ja ii osutatud tegevuse põhitegevuse kõrvaltegevuseks.“; |
| --- | --- |

—

isik annab pädevale asutusele taotluse korral aru sellest, mille alusel ta on hinnanud punktides i ja ii osutatud tegevuse põhitegevuse kõrvaltegevuseks.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Komisjon võtab hiljemalt 31. juuliks 2021 kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakti, et täiendada käesolevat direktiivi, täpsustades käesoleva artikli lõike 1 punkti j kohaldamisel, milliste kriteeriumide alusel käsitatakse tegevust kontserni tasandil põhitegevusala kõrvaltegevusena.
  Kõnealuste kriteeriumide puhul võetakse arvesse järgmisi punkte:






  a) | kas sularahaarvelduse eesmärgil liidus kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide, välja arvatud kauplemiskohas kaubeldavad kaubatuletisinstrumendid või lubatud heitkoguste väärtpaberid või nende tuletisinstrumendid, tinglik neto riskipositsiooni jääk jääb alla 3 miljardi euro piirmäära aastas, või |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab hiljemalt 31. juuliks 2021 kooskõlas artikliga 89 vastu delegeeritud õigusakti, et täiendada käesolevat direktiivi, täpsustades käesoleva artikli lõike 1 punkti j kohaldamisel, milliste kriteeriumide alusel käsitatakse tegevust kontserni tasandil põhitegevusala kõrvaltegevusena.

Kõnealuste kriteeriumide puhul võetakse arvesse järgmisi punkte:

a)

kas sularahaarvelduse eesmärgil liidus kaubeldavate kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentide, välja arvatud kauplemiskohas kaubeldavad kaubatuletisinstrumendid või lubatud heitkoguste väärtpaberid või nende tuletisinstrumendid, tinglik neto riskipositsiooni jääk jääb alla 3 miljardi euro piirmäära aastas, või

| b) | kas selle kontserni kasutatav kapital, kuhu isik kuulub, on valdavalt eraldatud kontserni põhitegevusalale, või |
| --- | --- |

b)

kas selle kontserni kasutatav kapital, kuhu isik kuulub, on valdavalt eraldatud kontserni põhitegevusalale, või

| c) | kas lõike 1 punktis j osutatud tegevuste maht ületab kontserni tasandi muude kauplemistegevuste kogumahtu. |
| --- | --- |

c)

kas lõike 1 punktis j osutatud tegevuste maht ületab kontserni tasandi muude kauplemistegevuste kogumahtu.

Käesolevas lõikes osutatud tegevust käsitletakse kontserni tasandil.

Käesoleva lõike teises lõigus osutatud punktid ei hõlma:

| a) | määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 3 osutatud konsolideerimisgrupi sisetehinguid, mille eesmärk on kogu kontserni hõlmava likviidsuse või riski juhtimine; |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 648/2012 artiklis 3 osutatud konsolideerimisgrupi sisetehinguid, mille eesmärk on kogu kontserni hõlmava likviidsuse või riski juhtimine;

| b) | kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega tehtud tehinguid, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil äritegevusega või äritegevuse rahastamisega otseselt seotud riske; |
| --- | --- |

b)

kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega tehtud tehinguid, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval viisil äritegevusega või äritegevuse rahastamisega otseselt seotud riske;

| c) | kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega sooritatud tehinguid, mille eesmärk on täita kauplemiskohas likviidsuse tagamise nõudeid, kui sellised nõuded on kehtestatud reguleerivate asutuste poolt vastavalt liidu õigusele või liikmesriikide õigus- ja haldusnormidele või kauplemiskohtade poolt.“ |
| --- | --- |

c)

kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega sooritatud tehinguid, mille eesmärk on täita kauplemiskohas likviidsuse tagamise nõudeid, kui sellised nõuded on kehtestatud reguleerivate asutuste poolt vastavalt liidu õigusele või liikmesriikide õigus- ja haldusnormidele või kauplemiskohtade poolt.“

| 2) | Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine punkt:






  „8a) | „finantsinstrumentide vahetamine“ – ühe finantsinstrumendi müümine ja teise ostmine või olemasoleva finantsinstrumendiga seotud muutmisõiguse kasutamine;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine punkt:

„8a)

„finantsinstrumentide vahetamine“ – ühe finantsinstrumendi müümine ja teise ostmine või olemasoleva finantsinstrumendiga seotud muutmisõiguse kasutamine;“;

| b) | lisatakse järgmine punkt:






  „44a) | „varasema lunastamise klausel“ – klausel, mille eesmärk on kaitsta investorit, tagades, et võlakirja ennetähtaegse lunastamise korral peab emitent tasuma võlakirja omavale investorile summa, mis võrdub lunastustähtpäevani jäänud eeldatavate kupongimaksete nüüdispuhasväärtuse ja lunastatava võlakirja põhisumma summaga;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine punkt:

„44a)

„varasema lunastamise klausel“ – klausel, mille eesmärk on kaitsta investorit, tagades, et võlakirja ennetähtaegse lunastamise korral peab emitent tasuma võlakirja omavale investorile summa, mis võrdub lunastustähtpäevani jäänud eeldatavate kupongimaksete nüüdispuhasväärtuse ja lunastatava võlakirja põhisumma summaga;“;

| c) | punkt 59 asendatakse järgmisega:






  „59) | „põllumajandustoorme tuletisinstrument“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*1) artiklis 1 ning I lisa I–XX osas ja XXIV osa 1. jaos ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (*2) I lisas loetletud toodetega seotud tuletisleping; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 59 asendatakse järgmisega:

„59)

„põllumajandustoorme tuletisinstrument“ – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (*1) artiklis 1 ning I lisa I–XX osas ja XXIV osa 1. jaos ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1379/2013 (*2) I lisas loetletud toodetega seotud tuletisleping;

*1

*2

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671)."

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1379/2013 kalapüügi- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1184/2006 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 104/2000 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 1).“;"

*2

| d) | lisatakse järgmine punkt:






  „62a) | „elektrooniliselt“ – püsival andmekandjal, mis ei ole paber;“; |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmine punkt:

„62a)

„elektrooniliselt“ – püsival andmekandjal, mis ei ole paber;“;

| e) | lisatakse järgmine punkt:






  „65) | „peamiselt ärikontsern“ – kontsern, mille põhitegevus ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi mõistes või direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevus või kaubatuletisinstrumentide turutegijana tegutsemine.“ |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmine punkt:

„65)

„peamiselt ärikontsern“ – kontsern, mille põhitegevus ei ole investeerimisteenuste osutamine käesoleva direktiivi mõistes või direktiivi 2013/36/EL I lisas loetletud tegevus või kaubatuletisinstrumentide turutegijana tegutsemine.“

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 16a
  Erandid tootejuhtimisnõuetest
  Investeerimisühing vabastatakse artikli 16 lõike 3 teises kuni viiendas lõigus ja artikli 24 lõikes 2 sätestatud nõuete täitmisest, kui investeerimisühingu osutatav investeerimisteenus on seotud võlakirjadega, millel ei ole muid tuletisinstrumendi tunnuseid kui varasema lunastamise klausel, või kui finantsinstrumente turustatakse või levitatakse üksnes võrdsetele vastaspooltele.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 16a

Erandid tootejuhtimisnõuetest

Investeerimisühing vabastatakse artikli 16 lõike 3 teises kuni viiendas lõigus ja artikli 24 lõikes 2 sätestatud nõuete täitmisest, kui investeerimisühingu osutatav investeerimisteenus on seotud võlakirjadega, millel ei ole muid tuletisinstrumendi tunnuseid kui varasema lunastamise klausel, või kui finantsinstrumente turustatakse või levitatakse üksnes võrdsetele vastaspooltele.“

| 4) | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:

  „Kui finantsinstrumendi ostmise või müümise kokkulepe sõlmitakse kaugsidevahendi abil, mis ei võimalda eelnevalt anda teavet kulude ja tasude kohta, võib investeerimisühing esitada kulude ja tasude teabe elektrooniliselt või jaekliendi nõudmisel paberil viivitamata pärast tehingu sõlmimist, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:






  i) | klient on andnud nõusoleku saada teave põhjendamatu viivituseta pärast tehingu sõlmimist; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 4 lisatakse järgmised lõigud:

„Kui finantsinstrumendi ostmise või müümise kokkulepe sõlmitakse kaugsidevahendi abil, mis ei võimalda eelnevalt anda teavet kulude ja tasude kohta, võib investeerimisühing esitada kulude ja tasude teabe elektrooniliselt või jaekliendi nõudmisel paberil viivitamata pärast tehingu sõlmimist, kui on täidetud mõlemad järgmised tingimused:

i)

klient on andnud nõusoleku saada teave põhjendamatu viivituseta pärast tehingu sõlmimist;

| ii) | investeerimisühing on andnud kliendile võimaluse lükata tehingu tegemine selle teabe saamiseni edasi. |
| --- | --- |

ii)

investeerimisühing on andnud kliendile võimaluse lükata tehingu tegemine selle teabe saamiseni edasi.

Lisaks kolmandas lõigus sätestatud nõuetele peab investeerimisühing andma kliendile võimaluse saada enne tehingu sõlmimist telefoni teel teavet kulude ja tasude kohta.“;

| b) | lisatakse järgmine lõige:

  „5a.   Investeerimisühingud esitavad klientidele või potentsiaasetele klientidele kogu käesolevas direktiivis esitamiseks nõutava teabe elektrooniliselt, välja arvatud siis, kui klient või potentsiaalne klient on jaeklient või potentsiaalne jaeklient, kes on palunud seda teavet paberil; sel juhul esitavad nad teabe paberil tasuta.
  Investeerimisühingud teavitavad jaekliente või potentsiaalseid jaekliente, et neil on võimalus saada seda teavet paberil.
  Investeerimisühingud peavad olemasolevaid jaekliente, kes saavad käesolevas direktiivis nõutavat teavet paberil, vähemalt kaheksa nädalat enne direktiivikohase teabe elektroonilisel kujul saatmist teavitama, et edaspidi saavad nad sellist teavet elektrooniliselt. Investeerimisühingud teavitavad olemasolevaid jaekliente, et neil on võimalik valida, kas saada teavet edasi paberil või nõustuda elektroonilise teabe saamisega. Samuti teavitavad investeerimisühingud olemasolevaid jaekliente sellest, et kui nad eelnimetatud kaheksa nädala jooksul ei avalda soovi saada teavet edasi paberil, hakatakse seda automaatselt saatma elektrooniliselt. Olemasolevaid jaekliente, kes juba saavad käesolevas direktiivis nõutavat teavet elektrooniliselt, ei ole vaja teavitada.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„5a.   Investeerimisühingud esitavad klientidele või potentsiaasetele klientidele kogu käesolevas direktiivis esitamiseks nõutava teabe elektrooniliselt, välja arvatud siis, kui klient või potentsiaalne klient on jaeklient või potentsiaalne jaeklient, kes on palunud seda teavet paberil; sel juhul esitavad nad teabe paberil tasuta.

Investeerimisühingud teavitavad jaekliente või potentsiaalseid jaekliente, et neil on võimalus saada seda teavet paberil.

Investeerimisühingud peavad olemasolevaid jaekliente, kes saavad käesolevas direktiivis nõutavat teavet paberil, vähemalt kaheksa nädalat enne direktiivikohase teabe elektroonilisel kujul saatmist teavitama, et edaspidi saavad nad sellist teavet elektrooniliselt. Investeerimisühingud teavitavad olemasolevaid jaekliente, et neil on võimalik valida, kas saada teavet edasi paberil või nõustuda elektroonilise teabe saamisega. Samuti teavitavad investeerimisühingud olemasolevaid jaekliente sellest, et kui nad eelnimetatud kaheksa nädala jooksul ei avalda soovi saada teavet edasi paberil, hakatakse seda automaatselt saatma elektrooniliselt. Olemasolevaid jaekliente, kes juba saavad käesolevas direktiivis nõutavat teavet elektrooniliselt, ei ole vaja teavitada.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige:

  „9a.   Liikmesriigid tagavad, et analüüse, mida kolmandad isikud koostavad investeerimisühingute jaoks, kes osutavad klientidele väärtpaberiportfelli valitsemise või muid investeerimis- või kõrvalteenuseid, käsitletakse lõike 1 kohaste kohustuste täitmisena, kui






  a) | investeerimisühing ja analüüsi koostaja on enne korralduste täitmise teenuse osutamist või analüüside koostamist sõlminud lepingu, milles on kindlaks määratud, milline osa korralduste täitmise teenuse ja analüüside eest makstud kombineeritud tasudest või ühismaksetest on seostatav analüüsiga; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„9a.   Liikmesriigid tagavad, et analüüse, mida kolmandad isikud koostavad investeerimisühingute jaoks, kes osutavad klientidele väärtpaberiportfelli valitsemise või muid investeerimis- või kõrvalteenuseid, käsitletakse lõike 1 kohaste kohustuste täitmisena, kui

a)

investeerimisühing ja analüüsi koostaja on enne korralduste täitmise teenuse osutamist või analüüside koostamist sõlminud lepingu, milles on kindlaks määratud, milline osa korralduste täitmise teenuse ja analüüside eest makstud kombineeritud tasudest või ühismaksetest on seostatav analüüsiga;

| b) | investeerimisühing teavitab oma kliente analüüse koostavatele kolmandatele isikutele korralduste täitmise teenuse ja analüüside eest tehtud ühismaksetest ning |
| --- | --- |

b)

investeerimisühing teavitab oma kliente analüüse koostavatele kolmandatele isikutele korralduste täitmise teenuse ja analüüside eest tehtud ühismaksetest ning

| c) | analüüsid, mille eest makstakse kombineeritud tasu või tehakse ühismakse, puudutavad emitente, kelle turukapitalisatsioon analüüsi koostamisele eelnenud 36 kuu jooksul ei ületa 1 miljardit eurot, lähtudes aastalõpunoteeringutest majandusaastatel, mil nad on või olid noteeritud või omavahenditest majandusaastatel, mil nad ei ole või mil neid ei olnud noteeritud. |
| --- | --- |

c)

analüüsid, mille eest makstakse kombineeritud tasu või tehakse ühismakse, puudutavad emitente, kelle turukapitalisatsioon analüüsi koostamisele eelnenud 36 kuu jooksul ei ületa 1 miljardit eurot, lähtudes aastalõpunoteeringutest majandusaastatel, mil nad on või olid noteeritud või omavahenditest majandusaastatel, mil nad ei ole või mil neid ei olnud noteeritud.

Käesoleva artikli kohaldamisel mõistetakse analüüsi all uurimismaterjali või -teenuseid, mis on seotud ühe või mitme finantsinstrumendi või muu varaga või finantsinstrumentide emitentide või potentsiaalsete emitentidega, või uurimismaterjale või -teenuseid, mis on tihedalt seotud konkreetse tööstusharu või turuga, nii et see annab teavet selle tööstusharu või turu finantsinstrumentide, varade või emitentide kohta.

Analüüs hõlmab ka sellist materjali või teenuseid, milles otseselt või kaudselt soovitatakse investeerimisstrateegiat ning milles esitatakse põhjendatud arvamus finantsinstrumendi või vara praeguse või tulevase väärtuse või hinna kohta, või mis sisaldab analüüsi ja algupäraseid seisukohti ning uue või olemasoleva teabe põhjal tehtud järeldusi, mida võidakse kasutada investeerimisstrateegia kujundamisel ning mis võib olla asjakohane ja anda lisaväärtust otsustele, mille investeerimisühing teeb analüüsi eest maksvate klientide nimel.“

| 5) | Artikli 25 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

  „Kui investeerimisühing osutab investeerimisnõustamise või väärtpaberiportfelli valitsemise teenuseid, mis sisaldavad finantsinstrumentide vahetamist, hangib investeerimisühing vajalikku teavet kliendi investeeringu kohta ja analüüsib finantsinstrumendi vahetamise kulu ja tulu. Kui investeerimisühing annab investeerimisnõu, siis annab ta kliendile teada, kas finantsinstrumendi vahetamisest saadav tulu on suurem kui kulu.“ |
| --- | --- |

5)

Artikli 25 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik:

„Kui investeerimisühing osutab investeerimisnõustamise või väärtpaberiportfelli valitsemise teenuseid, mis sisaldavad finantsinstrumentide vahetamist, hangib investeerimisühing vajalikku teavet kliendi investeeringu kohta ja analüüsib finantsinstrumendi vahetamise kulu ja tulu. Kui investeerimisühing annab investeerimisnõu, siis annab ta kliendile teada, kas finantsinstrumendi vahetamisest saadav tulu on suurem kui kulu.“

| 6) | Artikli 27 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

  „Käesolevas lõikes sätestatud avalikkusele suunatud perioodilise aruandluse kohustust ei kohaldata kuni 28. veebruarini 2023. Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuse asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 28. veebruariks 2022.“ |
| --- | --- |

6)

Artikli 27 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:

„Käesolevas lõikes sätestatud avalikkusele suunatud perioodilise aruandluse kohustust ei kohaldata kuni 28. veebruarini 2023. Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuse asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 28. veebruariks 2022.“

| 7) | Artikli 27 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:

  „Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuste asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 28. veebruariks 2022.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 27 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:

„Komisjon vaatab põhjalikult läbi käesolevas lõikes sätestatud aruandluskohustuste asjakohasuse ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 28. veebruariks 2022.“

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 29a
  Kutselistele klientidele osutatavad teenused

  1.   Artikli 24 lõike 4 punktis c sätestatud nõudeid kohaldatakse kutseliste klientide puhul vaid investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise suhtes.


  2.   Artikli 25 lõike 2 kolmandas lõigus ja sama artikli lõikes 6 sätestatud nõudeid kutseliste klientide puhul ei kohaldata, kui nad ei ole andnud investeerimisühingule elektrooniliselt või paberil teada, et tahavad nimetatud sätetega kehtestatud õigusi kasutada.


  3.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud dokumenteeriks lõikes 2 osutatud klientide teavitamise.“ |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 29a

Kutselistele klientidele osutatavad teenused

1.   Artikli 24 lõike 4 punktis c sätestatud nõudeid kohaldatakse kutseliste klientide puhul vaid investeerimisnõustamise ja portfelli valitsemise suhtes.

2.   Artikli 25 lõike 2 kolmandas lõigus ja sama artikli lõikes 6 sätestatud nõudeid kutseliste klientide puhul ei kohaldata, kui nad ei ole andnud investeerimisühingule elektrooniliselt või paberil teada, et tahavad nimetatud sätetega kehtestatud õigusi kasutada.

3.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud dokumenteeriks lõikes 2 osutatud klientide teavitamise.“

| 9) | Artikli 30 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kellel on luba klientide nimel korraldusi täita, ja/või kaubelda oma arvel ja/või võtta vastu ja edastada korraldusi, saaksid algatada või teha tehinguid võrdsete vastaspooltega, ilma et oleksid kohustatud täitma artiklist 24 (välja arvatud selle lõige 5a), artiklitest 25 ja 27 ning artikli 28 lõikest 1 tulenevaid kohustusi seoses kõnealuste tehingutega või seoses kõrvalteenusega, mis on nimetatud tehingutega otseselt seotud.“ |
| --- | --- |

9)

Artikli 30 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kellel on luba klientide nimel korraldusi täita, ja/või kaubelda oma arvel ja/või võtta vastu ja edastada korraldusi, saaksid algatada või teha tehinguid võrdsete vastaspooltega, ilma et oleksid kohustatud täitma artiklist 24 (välja arvatud selle lõige 5a), artiklitest 25 ja 27 ning artikli 28 lõikest 1 tulenevaid kohustusi seoses kõnealuste tehingutega või seoses kõrvalteenusega, mis on nimetatud tehingutega otseselt seotud.“

| 10) | Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestavad kooskõlas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt lõike 3 kohaselt vastu võetud regulatiivsetes tehnilistes standardites kindlaks määratud arvutusmeetodiga piirangud kauplemiskohtades kaubeldavate põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide ning majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute netopositsiooni suurusele ja kohaldavad neid. Kaubatuletisinstrumendid on kriitilise tähtsusega või olulised, kui lõpp-positsioonide omanike kõigi netopositsioonide summa vastab nende avatud kogupositsiooni suurusele ja on keskmiselt vähemalt 300 000 partiid aastas. Piirangud kehtestatakse isiku kõigi positsioonide ja tema nimel hoitavate kontserni positsioonide põhjal eesmärgiga






  a) | hoida ära turu kuritarvitamist; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Artiklit 57 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestavad kooskõlas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve poolt lõike 3 kohaselt vastu võetud regulatiivsetes tehnilistes standardites kindlaks määratud arvutusmeetodiga piirangud kauplemiskohtades kaubeldavate põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide ning majanduslikult samaväärsete börsiväliste lepingute netopositsiooni suurusele ja kohaldavad neid. Kaubatuletisinstrumendid on kriitilise tähtsusega või olulised, kui lõpp-positsioonide omanike kõigi netopositsioonide summa vastab nende avatud kogupositsiooni suurusele ja on keskmiselt vähemalt 300 000 partiid aastas. Piirangud kehtestatakse isiku kõigi positsioonide ja tema nimel hoitavate kontserni positsioonide põhjal eesmärgiga

a)

hoida ära turu kuritarvitamist;

| b) | toetada nõuetekohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi (muu hulgas hoida ära turgu moonutavate positsioonide kujunemine) ning tagada eelkõige tuletisinstrumendi hinna ja tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba hetkehinna lähenemise tarnekuul, ilma et see piiraks hinna leidmist tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba turul. |
| --- | --- |

b)

toetada nõuetekohaseid hinnakujundus- ja arveldustingimusi (muu hulgas hoida ära turgu moonutavate positsioonide kujunemine) ning tagada eelkõige tuletisinstrumendi hinna ja tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba hetkehinna lähenemise tarnekuul, ilma et see piiraks hinna leidmist tuletisinstrumendi aluseks oleva kauba turul.

Lõikes 1 osutatud positsioonipiiranguid ei kohaldata

| a) | finantssektorivälise üksuse enda või tema nimel hoitavate positsioonide suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse üksuse äritegevusega otseselt seotud riske; |
| --- | --- |

a)

finantssektorivälise üksuse enda või tema nimel hoitavate positsioonide suhtes, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse üksuse äritegevusega otseselt seotud riske;

| b) | peamiselt ärikontserni kuuluva sellise finantssektori üksuse enda või tema nimel hoitavate positsioonide suhtes, mis tegutseb peamiselt ärikontserni kuuluva finantssektorivälise üksuse nimel, kui need positsioonid vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse finantssektorivälise üksuse äritegevusega otseselt seotud riske; |
| --- | --- |

b)

peamiselt ärikontserni kuuluva sellise finantssektori üksuse enda või tema nimel hoitavate positsioonide suhtes, mis tegutseb peamiselt ärikontserni kuuluva finantssektorivälise üksuse nimel, kui need positsioonid vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse finantssektorivälise üksuse äritegevusega otseselt seotud riske;

| c) | finantssektori ja finantssektoriväliste vastaspoolte positsioonide suhtes, mis tulenevad objektiivselt mõõdetavalt tehingutest, mida tehti kauplemiskohas likviidsuse tagamise nõude täitmiseks, nagu on nõutud artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktis c; |
| --- | --- |

c)

finantssektori ja finantssektoriväliste vastaspoolte positsioonide suhtes, mis tulenevad objektiivselt mõõdetavalt tehingutest, mida tehti kauplemiskohas likviidsuse tagamise nõude täitmiseks, nagu on nõutud artikli 2 lõike 4 neljanda lõigu punktis c;

| d) | mis tahes muudele artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis c määratletud väärtpaberitele, mis on seotud kauba või alusvaraga, millele on osutatud I lisa C jao punktis 10. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muudele artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis c määratletud väärtpaberitele, mis on seotud kauba või alusvaraga, millele on osutatud I lisa C jao punktis 10.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles määratakse kindlaks kord, mille kohaselt finantsettevõtjad, kes kuuluvad peamiselt ärikontserni, võivad taotleda riskimaanduserandit oma positsioonidele, mis vähendavad objektiivselt mõõdetaval moel kõnealuse kontserni finantssektoriväliste üksuste äritegevusega otseselt seotud riske.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles määratakse kindlaks kord, kuidas isikud võivad taotleda erandit positsioonidele, mis tulenevad tehingutest, mida tehti kauplemiskohas likviidsuse tagamise nõude täitmiseks.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab kolmandas ja neljandas lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. novembriks 2021.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu käesoleva lõike kolmandas ja neljandas lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“;

| b) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

  „3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab lõikes 1 nimetatud kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide loetelu ning töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles määrab kindlaks arvutusmeetodi, mida pädevad asutused peavad kohaldama natuuras ja rahas arveldatavate kaubatuletisinstrumentide kuu hetkepositsiooni piirangute kindlaksmääramiseks ja teiste kuude positsioonipiirangute kindlaksmääramiseks, võttes aluseks asjaomase tuletisinstrumendi omadused.
  Lõikes 1 osutatud kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide loendi koostamisel peab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvestama järgmiste teguritega:






  a) | turuosaliste arv; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve koostab lõikes 1 nimetatud kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide loetelu ning töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, milles määrab kindlaks arvutusmeetodi, mida pädevad asutused peavad kohaldama natuuras ja rahas arveldatavate kaubatuletisinstrumentide kuu hetkepositsiooni piirangute kindlaksmääramiseks ja teiste kuude positsioonipiirangute kindlaksmääramiseks, võttes aluseks asjaomase tuletisinstrumendi omadused.

Lõikes 1 osutatud kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentide loendi koostamisel peab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvestama järgmiste teguritega:

a)

turuosaliste arv;

| b) | asjaomase tuletisinstrumendi aluseks olev kaup. |
| --- | --- |

b)

asjaomase tuletisinstrumendi aluseks olev kaup.

Esimeses lõigus nimetatud arvutusmeetodi kindlaksmääramisel peab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve arvestama järgmiste teguritega:

| a) | aluseks oleva kauba üleantav varu; |
| --- | --- |

a)

aluseks oleva kauba üleantav varu;

| b) | kõnealuse tuletisinstrumendiga seotud avatud kogupositsioon ja avatud kogupositsioon, mis on seotud muude sama aluskaubaga finantsinstrumentidega; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tuletisinstrumendiga seotud avatud kogupositsioon ja avatud kogupositsioon, mis on seotud muude sama aluskaubaga finantsinstrumentidega;

| c) | turuosaliste arv ja suurus; |
| --- | --- |

c)

turuosaliste arv ja suurus;

| d) | aluskauba turu omadused (sh tootmis-, tarbimis- ja turule transportimise mudelid); |
| --- | --- |

d)

aluskauba turu omadused (sh tootmis-, tarbimis- ja turule transportimise mudelid);

| e) | uute kaubatuletisinstrumentide väljatöötamine; |
| --- | --- |

e)

uute kaubatuletisinstrumentide väljatöötamine;

| f) | investeerimisühingute või kauplemiskohta pidavate turukorraldajate ja muude jurisdiktsioonide positsioonipiirangutega seotud kogemused. |
| --- | --- |

f)

investeerimisühingute või kauplemiskohta pidavate turukorraldajate ja muude jurisdiktsioonide positsioonipiirangutega seotud kogemused.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab esimeses lõigus osutatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. novembriks 2021.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.

4.   Pädev asutus kehtestab positsioonipiirangud sellistele kriitilise tähtsusega või olulistele kaubatuletisinstrumentidele ja põllumajandustoorme tuletisinstrumentidele, millega kauplemiskohtades kaubeldakse, kasutades arvutusmeetodit, mis on sätestatud regulatiivsetes tehnilistes standardites, mille komisjon on lõike 3 alusel vastu võtnud. Need positsioonipiirangud hõlmavad majanduslikult samaväärseid börsiväliseid lepinguid.

Pädev asutus vaatab esimeses lõigus osutatud positsioonipiirangud läbi, kui turul on toimunud oluline muutus, näiteks on oluliselt muutunud üleantav varu või avatud kogupositsioon, tuginedes enda poolt kindlaks määratud üleantavale varule ja avatud kogupositsioonile, ja kehtestab uued positsioonipiirangud vastavalt arvutusmeetodile, mis on sätestatud regulatiivsetes tehnilistes standardites, mille komisjon on lõike 3 alusel vastu võtnud.“;

| c) | lõiked 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

  „6.   Kui põllumajandustoorme tuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kaubeldakse olulises mahus kauplemiskohtades rohkem kui ühes jurisdiktsioonis, või kui kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kaubeldakse kauplemiskohtades rohkem kui ühes jurisdiktsioonis, määrab suurima kauplemismahuga kauplemiskoha pädev asutus (keskne pädev asutus) ühtse positsioonipiirangu, mida kohaldatakse kõikide kõnealuste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute suhtes. Keskne pädev asutus konsulteerib teiste selliste põllumajandustoorme tuletisinstrumentidega olulises mahus kauplevate või kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentidega kauplevate kauplemiskohtade pädevate asutustega kohaldatava ühtse positsioonipiirangu ja selle piirangu läbivaatamise küsimuses.
  Pädevad asutused, kes keskse pädeva asutuse määratud ühtse positsioonipiiranguga ei nõustu, esitavad kirjalikult täielikud ja üksikasjalikud põhjendused selle kohta, miks nad arvavad, et lõikes 1 sätestatud nõuded ei ole täidetud. Pädevate asutuste vahelised vaidlused lahendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustega.
  Põllumajandustoorme tuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kaubeldakse olulises mahus kauplemiskohtades rohkem kui ühes jurisdiktsioonis, või kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kauplevate kauplemiskohtade pädevad asutused ja nendes tuletisinstrumentides positsioone hoidvate isikute pädevad asutused sõlmivad koostöökokkulepped, mis muu hulgas käsitlevad üksteisega asjakohase teabe vahetamist, et oleks võimalik ühtset positsioonipiirangut kontrollida ja selle täitmist tagada.


  7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib vähemalt korra aastas, kuidas pädevad asutused on rakendanud positsioonipiiranguid, mis on kehtestatud, kasutades arvutusmeetodit, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kehtestanud lõike 3 kohaselt. Seejuures peab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagama, et ühtset positsioonipiirangut kohaldatakse vastavalt lõikele 6 tulemuslikult põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste tuletislepingute suhtes, millel on sama alusvara ja samad omadused, olenemata sellest, kus nendega kaubeldakse.


  8.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühing või kauplemiskohta pidav turukorraldaja, kes kaupleb kaubatuletisinstrumentidega, rakendab positsioonide haldamise kontrollimehhanisme, mis hõlmavad kauplemiskoha volitusi






  a) | jälgida isikute avatud kogupositsiooni; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiked 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui põllumajandustoorme tuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kaubeldakse olulises mahus kauplemiskohtades rohkem kui ühes jurisdiktsioonis, või kui kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kaubeldakse kauplemiskohtades rohkem kui ühes jurisdiktsioonis, määrab suurima kauplemismahuga kauplemiskoha pädev asutus (keskne pädev asutus) ühtse positsioonipiirangu, mida kohaldatakse kõikide kõnealuste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute suhtes. Keskne pädev asutus konsulteerib teiste selliste põllumajandustoorme tuletisinstrumentidega olulises mahus kauplevate või kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentidega kauplevate kauplemiskohtade pädevate asutustega kohaldatava ühtse positsioonipiirangu ja selle piirangu läbivaatamise küsimuses.

Pädevad asutused, kes keskse pädeva asutuse määratud ühtse positsioonipiiranguga ei nõustu, esitavad kirjalikult täielikud ja üksikasjalikud põhjendused selle kohta, miks nad arvavad, et lõikes 1 sätestatud nõuded ei ole täidetud. Pädevate asutuste vahelised vaidlused lahendab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve vastavalt talle määruse (EL) nr 1095/2010 artiklis 19 antud volitustega.

Põllumajandustoorme tuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kaubeldakse olulises mahus kauplemiskohtades rohkem kui ühes jurisdiktsioonis, või kriitilise tähtsusega või oluliste kaubatuletisinstrumentidega, millel on sama alusvara ja samad omadused, kauplevate kauplemiskohtade pädevad asutused ja nendes tuletisinstrumentides positsioone hoidvate isikute pädevad asutused sõlmivad koostöökokkulepped, mis muu hulgas käsitlevad üksteisega asjakohase teabe vahetamist, et oleks võimalik ühtset positsioonipiirangut kontrollida ja selle täitmist tagada.

7.   Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve kontrollib vähemalt korra aastas, kuidas pädevad asutused on rakendanud positsioonipiiranguid, mis on kehtestatud, kasutades arvutusmeetodit, mille Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve on kehtestanud lõike 3 kohaselt. Seejuures peab Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve tagama, et ühtset positsioonipiirangut kohaldatakse vastavalt lõikele 6 tulemuslikult põllumajandustoorme tuletisinstrumentide ja kriitilise tähtsusega või oluliste tuletislepingute suhtes, millel on sama alusvara ja samad omadused, olenemata sellest, kus nendega kaubeldakse.

8.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühing või kauplemiskohta pidav turukorraldaja, kes kaupleb kaubatuletisinstrumentidega, rakendab positsioonide haldamise kontrollimehhanisme, mis hõlmavad kauplemiskoha volitusi

a)

jälgida isikute avatud kogupositsiooni;

| b) | saada isikutelt teavet, kaasa arvatud kõiki asjakohaseid dokumente, positsiooni või riskipositsiooni suuruse ja eesmärgi kohta, tegelike tulusaajate või alusvara omanike kohta, kooskõlastamiskokkulepete kohta ning alusvara turul olevate varade või kohustuste kohta, sealhulgas asjakohasel juhul positsioonide kohta, mida hoitakse liikmete ja turuosaliste vahendusel kaubatuletisinstrumentides, millel on sama alusvara ja samad omadused, teistes kauplemiskohtades ja majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes; |
| --- | --- |

b)

saada isikutelt teavet, kaasa arvatud kõiki asjakohaseid dokumente, positsiooni või riskipositsiooni suuruse ja eesmärgi kohta, tegelike tulusaajate või alusvara omanike kohta, kooskõlastamiskokkulepete kohta ning alusvara turul olevate varade või kohustuste kohta, sealhulgas asjakohasel juhul positsioonide kohta, mida hoitakse liikmete ja turuosaliste vahendusel kaubatuletisinstrumentides, millel on sama alusvara ja samad omadused, teistes kauplemiskohtades ja majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes;

| c) | nõuda isikult positsiooni ajutist või alalist lõpetamist või vähendamist ja võtta ühepoolselt meetmeid, millega tagada positsiooni lõpetamine või vähendamine, kui isik nõuet ei täida, ning |
| --- | --- |

c)

nõuda isikult positsiooni ajutist või alalist lõpetamist või vähendamist ja võtta ühepoolselt meetmeid, millega tagada positsiooni lõpetamine või vähendamine, kui isik nõuet ei täida, ning

| d) | nõuda isikult turu likviidsuse ajutist taastamist kokkulepitud hinnaga ja mahus selge kavatsusega leevendada suure või valitseva seisundi mõju. |
| --- | --- |

d)

nõuda isikult turu likviidsuse ajutist taastamist kokkulepitud hinnaga ja mahus selge kavatsusega leevendada suure või valitseva seisundi mõju.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve töötab välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud, et määrata kindlaks positsioonide haldamise kontrollimehhanismide sisu, võttes arvesse asjaomase kauplemiskoha iseloomu.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve esitab need kõnealuste regulatiivsete tehniliste standardite eelnõud komisjonile hiljemalt 28. novembriks 2021.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu käesoleva lõike teises lõigus osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1095/2010 artiklitega 10–14.“;

| d) | lõike 12 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | käesoleva artikli lõike 6 kohase olulise mahu määratlus;“. |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 12 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

käesoleva artikli lõike 6 kohase olulise mahu määratlus;“.

| 11) | Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „Positsioonidest teatamist ei kohaldata artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis c määratletud mis tahes muudele väärtpaberitele, mis on seotud kauba või alusvaraga, millele on osutatud I lisa C jao punktis 10.“; |
| --- | --- | --- |

11)

Artiklit 58 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„Positsioonidest teatamist ei kohaldata artikli 4 lõike 1 punkti 44 alapunktis c määratletud mis tahes muudele väärtpaberitele, mis on seotud kauba või alusvaraga, millele on osutatud I lisa C jao punktis 10.“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kes kauplevad kaubatuletisinstrumentidega või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega väljaspool kauplemiskohta, esitavad vähemalt korra päevas artikli 57 lõikes 6 osutatud kesksele pädevale asutusele, või kui keskset pädevat asutust ei ole, siis kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega kaupleva kauplemiskoha pädevale asutusele täieliku ülevaate positsioonide kohta, mis nad on võtnud kauplemiskohas kaubeldavates majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes ja vajaduse korral kaubatuletisinstrumentides või lubatud heitkoguste väärtpaberites või nende tuletisinstrumentides, samuti oma klientide ja nende klientide (kuni lõppkliendini välja) positsioonide kohta vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 26 ja kui see on kohaldatav, määruse (EL) nr 1227/2011 artiklile 8.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid tagavad, et investeerimisühingud, kes kauplevad kaubatuletisinstrumentidega või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega väljaspool kauplemiskohta, esitavad vähemalt korra päevas artikli 57 lõikes 6 osutatud kesksele pädevale asutusele, või kui keskset pädevat asutust ei ole, siis kaubatuletisinstrumentide või lubatud heitkoguste väärtpaberite või nende tuletisinstrumentidega kaupleva kauplemiskoha pädevale asutusele täieliku ülevaate positsioonide kohta, mis nad on võtnud kauplemiskohas kaubeldavates majanduslikult samaväärsetes börsivälistes lepingutes ja vajaduse korral kaubatuletisinstrumentides või lubatud heitkoguste väärtpaberites või nende tuletisinstrumentides, samuti oma klientide ja nende klientide (kuni lõppkliendini välja) positsioonide kohta vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artiklile 26 ja kui see on kohaldatav, määruse (EL) nr 1227/2011 artiklile 8.“

| 12) | Artikli 73 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Liikmesriigid nõuavad, et määruse (EL) nr 600/2014 kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud, turukorraldajad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad, kellele on antud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand, ning krediidiasutused seoses investeerimisteenuste või - tegevuste või kõrvalteenustega või kolmandate riikide äriühingute filiaalid kehtestaksid asjakohase korra, mille kohaselt nende töötajad teatavad võimalikest või tegelikest rikkumistest ettevõttesiseselt sõltumatu ja iseseisva erikanali kaudu.“ |
| --- | --- |

12)

Artikli 73 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid nõuavad, et määruse (EL) nr 600/2014 kohaselt tegevusloa saanud investeerimisühingud, turukorraldajad, tunnustatud kauplemisteabearuandluse avalikustajad ja tunnustatud aruandlussüsteemi pakkujad, kellele on antud nimetatud määruse artikli 2 lõike 3 kohane erand, ning krediidiasutused seoses investeerimisteenuste või - tegevuste või kõrvalteenustega või kolmandate riikide äriühingute filiaalid kehtestaksid asjakohase korra, mille kohaselt nende töötajad teatavad võimalikest või tegelikest rikkumistest ettevõttesiseselt sõltumatu ja iseseisva erikanali kaudu.“

| 13) | Artikli 89 lõiked 2–5 asendatakse järgmisega:

  „2.   Artikli 2 lõikes 3, artikli 2 lõikes 4, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teises lõigus, artikli 4 lõikes 2, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 23 lõikes 4, artikli 24 lõikes 13, artikli 25 lõikes 8, artikli 27 lõikes 9, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 4, artikli 33 lõikes 8, artikli 52 lõikes 4, artikli 54 lõikes 4, artikli 58 lõikes 6, artikli 64 lõikes 7, artikli 65 lõikes 7 ja artikli 79 lõikes 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 2. juulist 2014.


  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3, artikli 2 lõikes 4, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teises lõigus, artikli 4 lõikes 2, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 23 lõikes 4, artikli 24 lõikes 13, artikli 25 lõikes 8, artikli 27 lõikes 9, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 4, artikli 33 lõikes 8, artikli 52 lõikes 4, artikli 54 lõikes 4, artikli 58 lõikes 6, artikli 64 lõikes 7, artikli 65 lõikes 7 ja artikli 79 lõikes 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.


  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.


  5.   Artikli 2 lõike 3, artikli 2 lõike 4, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teise lõigu, artikli 4 lõike 2, artikli 13 lõike 1, artikli 16 lõike 12, artikli 23 lõike 4, artikli 24 lõike 13, artikli 25 lõike 8, artikli 27 lõike 9, artikli 28 lõike 3, artikli 30 lõike 5, artikli 31 lõike 4, artikli 32 lõike 4, artikli 33 lõike 8, artikli 52 lõike 4, artikli 54 lõike 4, artikli 58 lõike 6, artikli 64 lõike 7, artikli 65 lõike 7 või artikli 79 lõike 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“ |
| --- | --- |

13)

Artikli 89 lõiked 2–5 asendatakse järgmisega:

„2.   Artikli 2 lõikes 3, artikli 2 lõikes 4, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teises lõigus, artikli 4 lõikes 2, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 23 lõikes 4, artikli 24 lõikes 13, artikli 25 lõikes 8, artikli 27 lõikes 9, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 4, artikli 33 lõikes 8, artikli 52 lõikes 4, artikli 54 lõikes 4, artikli 58 lõikes 6, artikli 64 lõikes 7, artikli 65 lõikes 7 ja artikli 79 lõikes 8 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 2. juulist 2014.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 2 lõikes 3, artikli 2 lõikes 4, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teises lõigus, artikli 4 lõikes 2, artikli 13 lõikes 1, artikli 16 lõikes 12, artikli 23 lõikes 4, artikli 24 lõikes 13, artikli 25 lõikes 8, artikli 27 lõikes 9, artikli 28 lõikes 3, artikli 30 lõikes 5, artikli 31 lõikes 4, artikli 32 lõikes 4, artikli 33 lõikes 8, artikli 52 lõikes 4, artikli 54 lõikes 4, artikli 58 lõikes 6, artikli 64 lõikes 7, artikli 65 lõikes 7 ja artikli 79 lõikes 8 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 2 lõike 3, artikli 2 lõike 4, artikli 4 lõike 1 punkti 2 teise lõigu, artikli 4 lõike 2, artikli 13 lõike 1, artikli 16 lõike 12, artikli 23 lõike 4, artikli 24 lõike 13, artikli 25 lõike 8, artikli 27 lõike 9, artikli 28 lõike 3, artikli 30 lõike 5, artikli 31 lõike 4, artikli 32 lõike 4, artikli 33 lõike 8, artikli 52 lõike 4, artikli 54 lõike 4, artikli 58 lõike 6, artikli 64 lõike 7, artikli 65 lõike 7 või artikli 79 lõike 8 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.“

| 14) | Artiklisse 90 lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Komisjon analüüsib artikli 2 lõike 1 punktis j sätestatud erandi mõju lubatud heitkoguste väärtpaberitele ja nende tuletisinstrumentidele 31. detsembriks 2021 ja vajaduse korral esitab selle alusel seadusandliku ettepaneku selle erandi muutmiseks. Sellega seoses hindab komisjon liidu lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemist liidus ja kolmandates riikides, artikli 2 lõike 1 punktis j sätestatud erandi mõju investorikaitsele, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentide turgude usaldusväärsusele ja läbipaistvusele ning seda, kas kolmandate riikide kauplemiskohtades toimuva kauplemisega seoses oleks vaja võtta meetmeid.“ |
| --- | --- |

14)

Artiklisse 90 lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Komisjon analüüsib artikli 2 lõike 1 punktis j sätestatud erandi mõju lubatud heitkoguste väärtpaberitele ja nende tuletisinstrumentidele 31. detsembriks 2021 ja vajaduse korral esitab selle alusel seadusandliku ettepaneku selle erandi muutmiseks. Sellega seoses hindab komisjon liidu lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentidega kauplemist liidus ja kolmandates riikides, artikli 2 lõike 1 punktis j sätestatud erandi mõju investorikaitsele, lubatud heitkoguste väärtpaberite ja nende tuletisinstrumentide turgude usaldusväärsusele ja läbipaistvusele ning seda, kas kolmandate riikide kauplemiskohtades toimuva kauplemisega seoses oleks vaja võtta meetmeid.“

Artikkel 2

Direktiivi (EL) 2019/878 muutmine

Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 28. detsembriks 2020 meetmed, mis on vajalikud

| a) | käesoleva direktiivi sätete järgimiseks, kuivõrd need puudutavad krediidiasutusi; |
| --- | --- |

a)

käesoleva direktiivi sätete järgimiseks, kuivõrd need puudutavad krediidiasutusi;

| b) | käesoleva direktiivi artikli 1 lõigete 1 ja 9 järgimiseks direktiivi 2013/36/EL artikli 2 lõigete 5 ja 6 ning artikli 21b osas, kuivõrd need puudutavad krediidiasutusi ja investeerimisühinguid. |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi artikli 1 lõigete 1 ja 9 järgimiseks direktiivi 2013/36/EL artikli 2 lõigete 5 ja 6 ning artikli 21b osas, kuivõrd need puudutavad krediidiasutusi ja investeerimisühinguid.

Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 29. detsembrist 2020. Sätteid, mida on vaja, et täita käesoleva direktiivi artikli 1 punktis 21 ja punkti 29 alapunktides a, b ja c sätestatud 2013/36/EL direktiivi artikli 84 ja artikli 98 lõigete 5 ja 5a muudatusi, kohaldatakse siiski alates 28. juunist 2021 ning sätteid, mida on vaja, et täita käesoleva direktiivi artikli 1 punktides 52 ja 53 sätestatud direktiivi 2013/36/EL artiklite 141b ja 141c ning artikli 142 lõike 1 muudatusi, alates 1. jaanuarist 2022.

Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi investeerimisühinguid käsitlevate sätete järgimiseks vajalikud meetmed vastu ja avaldavad need ning hakkavad neid kohaldama hiljemalt 26. juunil 2021, välja arvatud esimese lõigu punktis b osutatud meetmed.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.“

Artikkel 3

Direktiivi 2013/36/EL muutmine

Artikli 94 lõike 2 kolmas, neljas ja viies lõik asendatakse järgmisega:

„Selleks et teha kindlaks töötajad, kelle ametialane tegevus mõjutab oluliselt finantsinstitutsiooni riskiprofiili, nagu on osutatud artikli 92 lõikes 3, välja arvatud investeerimisühingute töötajate puhul, töötab Euroopa Pangandusjärelevalve välja regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, milles sätestatakse kriteeriumid, et täpsustada:

| a) | juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid; |
| --- | --- |

a)

juhtimisvastutus ja kontrollifunktsioonid;

| b) | oluline äriüksus ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile ning |
| --- | --- |

b)

oluline äriüksus ja märkimisväärne mõju asjaomase äriüksuse riskiprofiilile ning

| c) | muud töötajate kategooriad, kellele ei ole artikli 92 lõikes 3 sõnaselgelt osutatud ja kelle ametialane tegevus mõjutab finantsinstitutsiooni riskiprofiili nimetatud lõikes osutatud töötajate kategooriate tegevusega võrreldaval määral. |
| --- | --- |

c)

muud töötajate kategooriad, kellele ei ole artikli 92 lõikes 3 sõnaselgelt osutatud ja kelle ametialane tegevus mõjutab finantsinstitutsiooni riskiprofiili nimetatud lõikes osutatud töötajate kategooriate tegevusega võrreldaval määral.

Euroopa Pangandusjärelevalve esitab kõnealuse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu komisjonile hiljemalt 28. detsembriks 2019.

Komisjonile antakse õigus võtta käesoleva direktiivi täiendamiseks vastu käesolevas lõikes osutatud regulatiivsed tehnilised standardid kooskõlas määruse (EL) nr 1093/2010 artiklitega 10–14. Seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mida kohaldatakse investeerimisühingute suhtes, kohaldatakse käesoleva direktiivi (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2018/843 (*3)) artikli 94 lõikes 2 sätestatud volitusi kuni 26. juunini 2021.

*3

Artikkel 4

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 28. novembriks 2021. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 28. veebruarist 2022.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

3.   Erandina lõikest 1 kohaldatakse direktiivide 2013/36/EL ja (EL) 2019/878 muudatusi alates 28. detsembrist 2020.

Artikkel 5

Läbivaatamine

Komisjon vaatab 31. juuliks 2021 enda korraldatud avaliku konsultatsiooni tulemuste põhjal muu hulgas läbi: a) väärtpaberiturgude struktuuri toimimise, mis kajastab uut, 2020. aasta järgset majandusolukorda, turustruktuuriga seotud andmete ja andmekvaliteedi küsimused ning läbipaistvusnõuded, sealhulgas kolmandate riikidega seotud küsimused, b) uuringuid käsitlevad normid, c) nõustajatele tehtavate maksete kõiki vorme ja nõustajate kutsekvalifikatsiooni taset käsitlevad normid, d) tootejuhtimise, e) kahjumiaruandluse ja f) klientide liigitamise. Kui see on asjakohane, esitab komisjon seadusandliku ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 7

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. veebruar 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT C 10, 11.1.2021, lk 30.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 15. veebruari 2021. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

4

(5)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/2034, mis käsitleb investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2002/87/EÜ, 2009/65/EÜ, 2011/61/EL, 2013/36/EL, 2014/59/EL ja 2014/65/EL (ELT L 314, 5.12.2019, lk 64).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/878, millega muudetakse direktiivi 2013/36/EL seoses vabastatud üksuste, finantsvaldusettevõtjate, segafinantsvaldusettevõtjate, tasustamise, järelevalvemeetmete ja -volituste ning kapitali säilitamise meetmetega (ELT L 150, 7.6.2019, lk 253).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/36/EL, mis käsitleb krediidiasutuste tegevuse alustamise tingimusi ning krediidiasutuste ja investeerimisühingute usaldatavusnõuete täitmise järelevalvet, millega muudetakse direktiivi 2002/87/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ (ELT L 176, 27.6.2013, lk 338).

9

(10)  
  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

10

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/29

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/339,

25. veebruar 2021,

millega rakendatakse määruse (EÜ) nr 765/2006 (milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes) artiklit 8a

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2006. aasta määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes, (1) eriti selle artikli 8a lõikeid 1 ja 3,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 18. mail 2006 vastu määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 18. mail 2006 vastu määruse (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes.

| (2) | Otsuse 2012/642/ÜVJP (2) läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et selles sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 28. veebruarini 2022. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2012/642/ÜVJP (2) läbivaatamise tulemusena otsustas nõukogu, et selles sätestatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 28. veebruarini 2022.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 765/2006 I lisas esitatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, loetletud üheksa füüsilise ja kolme juriidilise isikuga seotud põhjendusi tuleks muuta. Lisada tuleks kõikide kõnealuses lisas loetletud füüsiliste isikute loetellu kandmise kuupäev. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 765/2006 I lisas esitatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, loetletud üheksa füüsilise ja kolme juriidilise isikuga seotud põhjendusi tuleks muuta. Lisada tuleks kõikide kõnealuses lisas loetletud füüsiliste isikute loetellu kandmise kuupäev.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 765/2006 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 765/2006 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 765/2006 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 134, 20.5.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsus 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 285, 17.10.2012, lk 1).

2

---

LISA

„I LISA

Artikli 2 lõikes 1 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

A.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud füüsilised isikud

| | Nimed (Transliteratsioon inglise keelde valgevene keele põhjal)
  (Transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal) | Nimed
  (kirjapilt valgevene keeles)
  (kirjapilt vene keeles) | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Uladzimir Uladzimiravich NAVUMAU
  Vladimir Vladimirovich NAUMOV | Уладзiмiр Уладзiмiравiч НАВУМАЎ
  Владимир Владимирович НАУМОВ | Positsioon(id): endine siseminister, endine presidendi turvateenistuse ülem
  Sünniaeg: 7.2.1956
  Sünnikoht: Smolensk, end. NSVL (praegune Venemaa Föderatsioon)
  Sugu: mees | Ei algatanud uurimist seni lahendamata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumisjuhtumites Valgevenes aastatel 1999–2000. Endine siseminister ning samuti presidendi turvateenistuse endine ülem. Vastutas siseministrina rahumeelsete meeleavaldajate represseerimise eest kuni 6. aprillini 2009, mil ta jäi tervislikel põhjustel pensionile. Presidendi administratsioon andis talle eluaseme Minski Drozdõ (Drozdy) nomenklatuurses elamurajoonis. President Lukašenka andis talle 2014. aasta oktoobris III järgu teeneteordeni. | 24.9.2004 |
| 2. | Dzmitry Valerievich PAULICHENKA
  Dmitri Valerievich PAVLICHENKO (Dmitriy Valeriyevich PAVLICHENKO) | Дзмiтрый Валер’евiч ПАЎЛIЧЭНКА
  Дмитрий Валериевич ПАВЛИЧЕНКО | Positsioon(id): endine spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) komandör
  Sünniaeg: 1966
  Sünnikoht: Vitebsk/Vitsebsk/Viciebsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Aadress: Belarusian Association of Veterans of Special Forces of the Ministry of Internal Affairs ‘Honour’, 111 Mayakovskogo St., Minsk 220028, Valgevene
  Sugu: mees | Võtmeisik seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumises Valgevenes aastatel 1999–2000. Siseministeeriumi spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) endine komandör.
  Ärimees, siseministeeriumi eriväeosade veteranide liidu „Honour“ esimees. | 24.9.2004 |
| 3. | Viktar Uladzimiravich SHEIMAN (Viktar Uladzimiravich SHEYMAN)
  Viktor Vladimirovich SHEIMAN (Viktor Vladimirovich SHEYMAN) | Вiктар Уладзiмiравiч ШЭЙМАН
  Виктор Владимирович ШЕЙМАН | Positsioon(id): Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülem, endine siseminister
  Sünniaeg: 26.5.1958
  Sünnikoht: Soltanishki, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Aadress: Belarus President Property Management Directorate, 38 K. Marx St., Minsk 220016, Valgevene
  Sugu: mees | Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülem. Vastutab seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumise eest Valgevenes aastatel 1999–2000. Julgeolekunõukogu endine sekretär. Sheiman on endiselt presidendi eriassistent/eriabi. | 24.9.2004 |
| 4. | Iury Leanidavich SIVAKAU (Yuri Leanidavich SIVAKAU, SIVAKOU)
  Iury (Yuri) Leonidovich SIVAKOV | Юрый Леанiдавiч СIВАКАЎ, СIВАКОЎ
  Юрий Леонидович СИВАКОВ | Positsioon(id): endine siseminister, endine presidendi administratsiooni juhataja asetäitja
  Sünniaeg: 5.8.1946
  Sünnikoht: Onor, Sahhalini oblast, end. NSVL (praegune Venemaa Föderatsioon)
  Aadress: Belarusian Association of Veterans of Special Forces of the Ministry of Internal Affairs ‘Honour’, 111 Mayakovskogo St., Minsk 220028, Valgevene
  Sugu: mees | Korraldas seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumise Valgevenes aastatel 1999–2000. Endine turismi- ja spordiminister, endine siseminister ja endine presidendi administratsiooni juhataja asetäitja. | 24.9.2004 |
| 5. | Yuri Khadzimuratavich KARAEU
  Yuri Khadzimuratovich KARAEV | Юрый Хаджымуратавiч КАРАЕЎ
  Юрий Хаджимуратович КАРАЕВ | Positsioon(id): endine siseminister, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus) Valgevene Vabariigi presidendi abi – Grodno/Hrodna oblasti inspektor
  Sünniaeg: 21.6.1966
  Sünnikoht: Ordžonikidze (Ordzhonikidze), end. NSVL (praegune Vladikavkaz, Venemaa Föderatsioon)
  Sugu: mees | Varem siseministri juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Grodno/Hrodna oblasti inspektorina. | 2.10.2020 |
| 6. | Genadz Arkadzievich KAZAKEVICH
  Gennadi Arkadievich KAZAKEVICH | Генадзь Аркадзьевiч КАЗАКЕВIЧ
  Геннадий Аркадьевич КАЗАКЕВИЧ | Positsioon(id): endine siseministri esimene asetäitja
  Siseministri asetäitja, kriminaalmiilitsa ülem, miilitsakolonel (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 14.2.1975
  Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Varem siseministri esimese asetäitja juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministri asetäitjana. Ta on jätkuvalt kriminaalmiilitsa ülema ametikohal. | 2.10.2020 |
| 7. | Aliaksandr Piatrovich BARSUKOU
  Alexandr (Alexandr) Petrovich BARSUKOV | Аляксандр Пятровiч БАРСУКОЎ
  Александр Петрович БАРСУКОВ | Positsioon(id): endine siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Valgevene Vabariigi presidendi abi – Minski oblasti inspektor
  Sünniaeg: 29.4.1965
  Sünnikoht: Vetkovski (Vetka) rajoon, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Varem siseministri asetäitja juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Minski oblasti inspektorina. | 2.10.2020 |
| 8. | Siarhei Mikalaevich KHAMENKA
  Sergei Nikolaevich KHOMENKO | Сяргей Мiкалаевiч ХАМЕНКА
  Сергей Николаевич ХОМЕНКО | Positsioon(id): siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 21.9.1966
  Sünnikoht: Yasinovataya, end. NSVL (praegune Ukraina)
  Sugu: mees | Siseministri asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 2.10.2020 |
| 9. | Yuri Genadzevich NAZARANKA
  Yuri Gennadievich NAZARENKO | Юрый Генадзевiч НАЗАРАНКА
  Юрий Геннадьевич НАЗАРЕНКО | Positsioon(id): endine siseministri asetäitja, endine sisevägede ülem
  Siseministri esimene asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 17.4.1976
  Sünnikoht: Slonim, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Siseministri endise asetäitja ja siseministeeriumi siseväeüksuste endise ülema juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite, eeskätt enda alluvuses olevate siseväeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministri asetäitjana. Riikliku julgeolekupolitsei ülem. | 2.10.2020 |
| 10. | Khazalbek Baktibekavich ATABEKAU
  Khazalbek Bakhtibekovich ATABEKOV | Хазалбек Бактiбекавiч АТАБЕКАЎ
  Хазалбек Бахтибекович АТАБЕКОВ | Positsioon(id): sisevägede ülema asetäitja
  Sünniaeg: 18.3.1967
  Sugu: mees | Siseministeeriumi sisevägede ülema asetäitjana vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite, eeskätt enda alluvuses olevate siseväeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 2.10.2020 |
| 11. | Aliaksandr Valerievich BYKAU
  Alexander (Alexandr) Valerievich BYKOV | Аляксандр Валер’евiч БЫКАЎ
  Александр Валерьевич БЫКОВ | Positsioon(id): spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) ülem, kolonelleitnant
  Sugu: mees | Siseministreeriumi spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) ülemana vastutab ta spetsiaalse kiirreageerimisüksuse poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 12. | Aliaksandr Sviataslavavich SHEPELEU
  Alexander (Alexandr) Svyatoslavovich SHEPELEV | Аляксандр Святаслававiч ШЭПЕЛЕЎ
  Александр Святославович ШЕПЕЛЕВ | Positsioon(id): siseministeeriumi julgeoleku- ja turvaosakonna juhataja
  Sünniaeg: 14.10.1975
  Sünnikoht: Rublevski küla, Kruglaje (Kruglyanskiy) rajoon, Mogilevi/Magiljovi/Mahiliou oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Siseministeeriumi julgeoleku- ja turvaosakonna juhatajana juhtivtöötaja ametikohal olles on ta kaasosaline siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises, aga ka ajakirjanike hirmutamises ja nendevastases vägivallas. | 2.10.2020 |
| 13. | Dzmitry Uladzimiravich BALABA
  Dmitry Vladimirovich BALABA | Дзмiтрый Уладзiмiравiч БАЛАБА
  Дмитрий Владимирович БАЛАБА | Positsioon(id): Minski linna täitevkomitee OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem
  Sünniaeg: 1.6.1972
  Sünnikoht: Gorodilovo küla, Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Minski OMONi ülemana vastutab ta Minski OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 2.10.2020 |
| 14. | Ivan Uladzimiravich KUBRAKOU
  Ivan Vladimirovich KUBRAKOV | Iван Уладзiмiравiч КУБРАКОЎ
  Иван Владимирович КУБРАКОВ | Positsioon(id): endine Minski linna täitevkomitee siseasjade peaosakonna juhataja
  Siseminister, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 5.5.1975
  Sünnikoht: Malinovka küla, Mogilevi/Magiljovi/Mahiliou oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Minski linna täitevkomitee siseasjade peaosakonna endise juhatajana vastutab ta politseiteenistuse poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministrina. | 2.10.2020 |
| 15. | Maxim Aliaksandravich GAMOLA (HAMOLA)
  Maxim Alexandrovich GAMOLA | Максiм Аляксандравiч ГАМОЛА
  Максим Александрович ГАМОЛА | Positsioon(id): endine Minski Moskovski linnaosa politseijaoskonna ülem
  Minski linna politseijaoskonna juhataja asetäitja, kriminaalpolitsei ülem
  Sugu: mees | Minski Moskovski linnaosa politseijaoskonna endise ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.
  Ta on jätkuvalt aktiivne Lukašenka režiimis Minski linna politseijaoskonna juhataja asetäitjana ja kriminaalpolitsei ülemana. | 2.10.2020 |
| 16. | Aliaksandr Mikhailavich ALIASHKEVICH
  Alexander (Alexandr) Mikhailovich ALESHKEVICH | Аляксандр Мiхайлавiч АЛЯШКЕВIЧ
  Александр Михайлович АЛЕШКЕВИЧ | Positsioon(id): Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja esimene asetäitja, kriminaalpolitsei ülem
  Sugu: mees | Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitja ja kriminaalpolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 17. | Andrei Vasilievich GALENKA
  Andrey Vasilievich GALENKA | Андрэй Васiльевiч ГАЛЕНКА
  Андрей Васильевич ГАЛЕНКА | Positsioon(id): Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem
  Sugu: mees | Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja asetäitja ja riikliku julgeolekupolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 18. | Aliaksandr Paulavich VASILIEU
  Alexander (Alexandr) Pavlovich VASILIEV | Аляксандр Паўлавiч ВАСIЛЬЕЎ
  Александр Павлович ВАСИЛЬЕВ | Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja
  Sünniaeg: 24.3.1975
  Sünnikoht: Mogilev/Mahilou/Magiljovi, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhatajana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 19. | Aleh Mikalaevich SHULIAKOUSKI
  Oleg Nikolaevich SHULIAKOVSKI | Алег Мiкалаевiч ШУЛЯКОЎСКI
  Олег Николаевич ШУЛЯКОВСКИЙ | Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimene asetäitja, kriminaalpolitsei ülem
  Sünniaeg: 26.7.1977
  Sugu: mees | Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitjana ja kriminaalpolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 20. | Anatol Anatolievich VASILIEU
  Anatoli Anatolievich VASILIEV | Анатоль Анатольевiч ВАСIЛЬЕЎ
  Анатолий Анатольевич ВАСИЛЬЕВ | Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem
  Sünniaeg: 26.1.1972
  Sünnikoht: Gomel/Homyel, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitjana ja avaliku julgeoleku politsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 21. | Aliaksandr Viachaslavavich ASTREIKA
  Alexander (Alexandr) Viacheslavovich ASTREIKO | Аляксандр Вячаслававiч АСТРЭЙКА
  Александр Вячеславович АСТРЕЙКО | Positsioon(id): Bresti oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 22.12.1971
  Sünnikoht: Kapyl, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Bresti oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja ja miilitsa kindralmajorina vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 22. | Leanid ZHURAUSKI
  Leonid ZHURAVSKI | Леанiд ЖУРАЎСКI
  Леонид ЖУРАВСКИЙ | Positsioon(id): Vitebski/Vitsebski/Viciebski OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem
  Sünniaeg: 20.9.1975
  Sugu: mees | Vitebski/Vitsebski /Viciebski OMONi ülemana vastutab ta Vitebski/Vitsebski/Viciebski OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest. | 2.10.2020 |
| 23. | Mikhail DAMARNACKI
  Mikhail DOMARNATSKY | Мiхаiл ДАМАРНАЦКI
  Михаил ДОМАРНАЦКИЙ | Positsioon(id): Gomeli/Homyeli OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem
  Sugu: mees | Gomeli/Homyeli OMONi ülemana vastutab ta Gomeli/Homyeli OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest. | 2.10.2020 |
| 24. | Maxim MIKHOVICH
  Maxim MIKHOVICH | Максiм МIХОВIЧ
  Максим МИХОВИЧ | Positsioon(id): Bresti OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem, kolonelleitnant
  Sugu: mees | Bresti OMONi ülemana vastutab ta Bresti OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest. | 2.10.2020 |
| 25. | Aleh Uladzimiravich MATKIN
  Oleg Vladimirovitch MATKIN | Алег Уладзiмiравiч МАТКIН
  Олег Владимирович МАТКИН | Positsioon(id): siseministeeriumi kriminaalhoolduse osakonna juhataja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sugu: mees | Siseministeeriumi karistusasutuste osakonna juhatajana, kellele alluvad siseministeeriumi kinnipidamisasutused, vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel nimetatud kinnipidamisasutustes kinni peetud kodanike ebainimliku ja alandava kohtlemise, sealhulgas piinamise eest kinnipidamisasutustes ning rahumeelsete meeleavaldajate üldise jõhkra mahasurumise eest. | 2.10.2020 |
| 26. | Ivan Yurievich SAKALOUSKI
  Ivan Yurievich SOKOLOVSKI | Iван Юр’евiч САКАЛОЎСКI
  Иван Юрьевич СОКОЛОВСКИЙ | Positsioon(id): Minski Akrestina kinnipidamiskeskuse direktor
  Sugu: mees | Minski Akrestina kinnipidamiskeskuse direktorina vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel nimetatud kinnipidamiskeskuses kinni peetud kodanike ebainimliku ja alandava kohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 27. | Valeri Paulavich VAKULCHYK
  Valery Pavlovich VAKULCHIK | Валерый Паўлавiч
  ВАКУЛЬЧЫК
  Валерий Павлович ВАКУЛЬЧИК | Positsioon(id): endine riigi julgeolekukomitee (KGB) esimees
  Endine julgeolekunõukogu riigisekretär
  Valgevene Vabariigi presidendi abi ja Bresti oblasti inspektor
  Sünniaeg: 19.6.1964
  Sünnikoht: Radostovo, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) endise esimehe juhtival ametikohal olles vastutas ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Bresti oblasti inspektorina. | 2.10.2020 |
| 28. | Siarhei Yaugenavich TSERABAU
  Sergey Evgenievich TEREBOV | Сяргей Яўгенавiч ЦЕРАБАЎ
  Сергей Евгеньевич ТЕРЕБОВ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe esimene asetäitja
  Sünniaeg: 1972
  Sünnikoht: Borisov/Barisaw, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe esimese asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises. | 2.10.2020 |
| 29. | Dzmitry Vasilievich RAVUTSKI
  Dmitry Vasilievich REUTSKY | Дзмiтрый Васiльевiч РАВУЦКI
  Дмитрий Васильевич РЕУЦКИЙ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises. | 2.10.2020 |
| 30. | Uladzimir Viktaravich KALACH
  Vladimir Viktorovich KALACH | Уладзiмiр Вiктаравiч КАЛАЧ
  Владимир Викторович КАЛАЧ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises. | 2.10.2020 |
| 31. | Alieg Anatolevich CHARNYSHOU
  Oleg Anatolievich CHERNYSHEV | Алег Анатольевiч ЧАРНЫШОЎ
  Олег Анатольевич ЧЕРНЫШЁВ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises. | 2.10.2020 |
| 32. | Aliaksandr Uladzimiravich KANYUK
  Alexander (Alexandr) Vladimirovich KONYUK | Аляксандр Уладзiмiравiч КАНЮК
  Александр Владимирович КОНЮК | Positsioon(id): endine Valgevene Vabariigi peaprokurör
  Valgevene Vabariigi suursaadik Armeenias
  Sünniaeg: 11.7.1960
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Endise peaprokurörina vastutab ta kriminaalmenetluse laialdase kasutamise eest eesmärgiga diskvalifitseerida 2020. aasta presidendivalimiste eel opositsioonikandidaadid ning hoida ära isikute liitumine koordinatsiooninõukoguga, mille opositsioon asutas valimistulemuste vaidlustamiseks.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene suursaadikuna Armeenias. | 2.10.2020 |
| 33. | Lidzia Mihailauna YARMOSHINA
  Lidia Mikhailovna YERMOSHINA | Лiдзiя Мiхайлаўна ЯРМОШЫНА
  Лидия Михайловна ЕРМОШИНА | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni esinaine
  Sünniaeg: 29.1.1953
  Sünnikoht: Slutsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni esinaisena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 34. | Vadzim Dzmitryevich IPATAU
  Vadim Dmitrievich IPATOV | Вадзiм Дзмiтрыевiч IПАТАЎ
  Вадим Дмитриевич ИПАТОВ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni aseesimees
  Sünniaeg: 30.10.1964
  Sünnikoht: Kolomyia, Ivano-Frankivski oblast, end. NSVL (praegune Ukraina)
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni aseesimehena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 35. | Alena Mikalaeuna DMUHAILA
  Elena Nikolaevna DMUHAILO | Алена Мiкалаеўна ДМУХАЙЛА
  Елена Николаевна ДМУХАЙЛО | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni sekretär
  Sünniaeg: 1.7.1971
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni sekretärina vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 36. | Andrei Anatolievich GURZHY
  Andrey Anatolievich GURZHIY | Андрэй Анатольевiч ГУРЖЫ
  Андрей Анатольевич ГУРЖИЙ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 10.10.1975
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 37. | Volga Leanidauna DARASHENKA
  Olga Leonidovna DOROSHENKO | Вольга Леанiдаўна ДАРАШЭНКА
  Ольга Леонидовна ДОРОШЕНКО | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 1976
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 38. | Siarhei Aliakseevich KALINOUSKI
  Sergey Alexeyvich KALINOVSKIY | Сяргей Аляксеевiч КАЛIНОЎСКI
  Сергей Алексеевич КАЛИНОВСКИЙ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 3.1.1969
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste rikkumise eest, valimiste mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 39. | Sviatlana Piatrouna KATSUBA
  Svetlana Petrovna KATSUBO | Святлана Пятроўна КАЦУБА
  Светлана Петровна КАЦУБО | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 6.8.1959
  Sünnikoht: Podilsk, Odessa oblast, end. NSVL (praegune Ukraina)
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 40. | Aliaksandr Mikhailavich LASYAKIN
  Alexander (Alexandr) Mikhailovich LOSYAKIN | Аляксандр Мiхайлавiч ЛАСЯКIН
  Александр Михайлович ЛОСЯКИН | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 21.7.1957
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 41. | Igar Anatolievich PLYSHEUSKI
  Ihor Anatolievich PLYSHEVSKIY | Iгар Анатольевiч ПЛЫШЭЎСКI
  Игорь Анатольевич ПЛЫШЕВСКИЙ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 19.2.1979
  Sünnikoht: Lyuban, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 42. | Marina Yureuna RAKHMANAVA
  Marina Yurievna RAKHMANOVA | Марына Юр’еўна РАХМАНАВА
  Марина Юрьевна РАХМАНОВА | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 26.9.1970
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 43. | Aleh Leanidavich SLIZHEUSKI
  Oleg Leonidovich SLIZHEVSKI | Алег Леанiдавiч СЛIЖЭЎСКI
  Олег Леонидович СЛИЖЕВСКИЙ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 16.8.1972
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 44. | Irina Aliaksandrauna TSELIKAVETS
  Irina Alexandrovna TSELIKOVEC | Iрына Аляксандраўна ЦЭЛIКАВЕЦ
  Ирина Александровна ЦЕЛИКОВЕЦ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 2.11.1976
  Sünnikoht: Zhlobin, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 45. | Aliaksandr Ryhoravich LUKASHENKA
  Alexander (Alexandr) Grigorievich LUKASHENKO | Аляксандр Рыгоравiч ЛУКАШЭНКА
  Александр Григорьевич ЛУКАШЕНКО | Positsioon(id): Valgevene Vabariigi president
  Sünniaeg: 30.8.1954
  Sünnikoht: Kopõssi alev, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Valgevene presidendina, kes omab kontrolli riigiasutuste üle, vastutab ta riigiaparaadi poolt enne ja pärast 2020. aasta presidendivalimisi toime pandud vägivaldsete repressioonide eest, eelkõige peamiste opositsioonikandidaatide tagasilükkamise, rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise ning ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 6.11.2020 |
| 46. | Viktar Aliaksandravich LUKASHENKA
  Viktor Alexandrovich LUKASHENKO | Вiктар Аляксандравiч ЛУКАШЭНКА
  Виктор Александрович ЛУКАШЕНКО | Positsioon(id): presidendi riikliku julgeoleku nõunik, julgeolekunõukogu liige
  Sünniaeg: 28.11.1975
  Sünnikoht: Mogilev/Mahiliou/Magiljovi end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Presidendi riikliku julgeoleku nõuniku ja julgeolekunõukogu liikme ning Valgevene julgeolekujõudude mitteametliku järelevalveametnikuna vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda. | 6.11.2020 |
| 47. | Ihar Piatrovich SERGYAENKA
  Igor Petrovich SERGEENKO | Iгар Пятровiч СЕРГЯЕНКА
  Игорь Петрович СЕРГЕЕНКО | Positsioon(id): presidendi administratsiooni personaliülem
  Sünniaeg: 14.1.1963
  Sünnikoht: Stolitsa küla, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Presidendi administratsiooni personaliülemana on ta presidendiga lähedalt seotud ning vastutab presidendivõimu rakendamise eest sise- ja välispoliitika valdkonnas. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi, sealhulgas pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuvat represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat. | 6.11.2020 |
| 48. | Ivan Stanislavavich TERTEL
  Ivan Stanislavovich TERTEL | Iван Станiслававiч ТЭРТЭЛЬ
  Иван Станиславович ТЕРТЕЛЬ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimees, riigikontrollikomitee endine esimees
  Sünniaeg: 8.9.1966
  Sünnikoht: Privalki/Privalka küla, Grodno/Hrodna/oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Olles riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe ja riigikontrollikomitee endise esimehe juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda. | 6.11.2020 |
| 49. | Raman Ivanavich MELNIK
  Roman Ivanovich MELNIK | Раман Iванавiч МЕЛЬНIК
  Роман Иванович МЕЛЬНИК | Positsioon(id): siseministeeriumi avaliku korra kaitse ja ennetuse peadirektoraadi juht
  Sünniaeg: 29.5.1964
  Sugu: mees | Olles siseministeeriumi avaliku korra kaitse ja ennetuse peadirektoraadi juhataja juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda. | 6.11.2020 |
| 50. | Ivan Danilavich NASKEVICH
  Ivan Danilovich NOSKEVICH | Iван Данiлавiч НАСКЕВIЧ
  Иван Данилович НОСКЕВИЧ | Positsioon(id): juurdluskomitee esimees
  Sünniaeg: 25.3.1970
  Sünnikoht: Cierabličy küla, Bresti oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Olles juurdluskomitee esimehe juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega. | 6.11.2020 |
| 51. | Aliaksey Aliaksandravich VOLKAU
  Alexei Alexandrovich VOLKOV | Аляксей Аляксандравiч ВОЛКАЎ
  Алексей Александрович ВОЛКОВ | Positsioon(id): juurdluskomitee esimene aseesimees
  Sünniaeg: 7.9.1973
  Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Varem juurdluskomitee esimese aseesimehe juhtival ametikohal olnuna vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega. | 6.11.2020 |
| 52. | Siarhei Yakaulevich AZEMSHA
  Sergei Yakovlevich AZEMSHA | Сяргей Якаўлевiч АЗЕМША
  Сергей Яковлевич АЗЕМША | Positsioon(id): juurdluskomitee aseesimees
  Sünniaeg: 17.7.1974
  Sünnikoht: Rechitsa, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Juurdluskomitee aseesimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega. | 6.11.2020 |
| 53. | Andrei Fiodaravich SMAL
  Andrei Fyodorovich SMAL | Андрэй Фёдаравiч СМАЛЬ
  Андрей Федорович СМАЛЬ | Positsioon(id): juurdluskomitee aseesimees
  Sünniaeg: 1.8.1973
  Sünnikoht: Brest, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Juurdluskomitee aseesimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega. | 6.11.2020 |
| 54. | Andrei Yurevich PAULIUCHENKA
  Andrei Yurevich PAVLYUCHENKO | Андрэй Юр’евiч ПАЎЛЮЧЕНКА
  Андрей Юрьевич ПАВЛЮЧЕНКО | Positsioon(id): operatiivanalüüsi keskuse juhataja
  Sünniaeg: 1.8.1971
  Sugu: mees | Olles operatiivanalüüsi keskuse juhataja juhtival ametikohal, on ta presidendiga lähedalt seotud ja vastutab kodanikuühiskonna represseerimise eest, eelkõige kasutades telekommunikatsioonivõrkude ühenduse katkestamist kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimisvahendina. | 6.11.2020 |
| 55. | Ihar Ivanavich BUZOUSKI
  Igor Ivanovich BUZOVSKI | Iгар Iванавiч БУЗОЎСКI
  Игорь Иванович БУЗОВСКИЙ | Positsioon(id): teabeministri asetäitja
  Sünniaeg: 10.7.1972
  Sünnikoht: Koshelevo küla, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Teabeministri asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsusega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust. | 6.11.2020 |
| 56. | Natallia Mikalaeuna EISMANT
  Natalia Nikolayevna EISMONT | Наталля Мiкалаеўна ЭЙСМАНТ
  Наталья Николаевна ЭЙСМОНТ | Positsioon(id): Valgevene presidendi pressisekretär
  Sünniaeg: 16.2.1984
  Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sünninimi: Kirsanova (Кирсанова) või Selyun (Селюн)
  Sugu: naine | Olles Valgevene presidendi pressisekretäri ametikohal on ta presidendiga lähedalt seotud ning vastutab presidendi meediategevuse koordineerimise, sealhulgas avalduste koostamise ja avalike esinemiste korraldamise eest. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi, sealhulgas pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuvat represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat. Eelkõige pärast 2020. aasta presidendivalimisi tehtud avalike avaldustega, milles ta kaitses presidenti ja kritiseeris opositsiooniaktiviste ja rahumeelseid meeleavaldajaid, on ta aidanud kaasa demokraatia ja õigusriigi tõsisele kahjustamisele Valgevenes. | 6.11.2020 |
| 57. | Siarhei Yaugenavich ZUBKOU
  Sergei Yevgenevich ZUBKOV | Сяргей Яўгенавiч ЗУБКОЎ
  Сергей Евгеньевич ЗУБКОВ | Positsioon(id): ALFA üksuse komandör
  Sünniaeg: 21.8.1975
  Sugu: mees | ALFA üksuse jõudude komandörina vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi nimetatud jõudude poolt toime pandud represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda. | 6.11.2020 |
| 58. | Andrei Aliakseevich RAUKOU
  Andrei Alexeyevich RAVKOV | Андрэй Аляксеевiч РАЎКОЎ
  Андрей Алексеевич РАВКОВ | Positsioon(id): endine julgeolekunõukogu riigisekretär
  Valgevene Vabariigi suursaadik Aserbaidžaanis
  Sünniaeg: 25.6.1967
  Sünnikoht: Revyaki küla, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Endise julgeolekunõukogu riigisekretärina on ta olnud presidendiga lähedalt seotud ning vastutab pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi poolt toime pandud represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene suursaadikuna Aserbaidžaanis. | 6.11.2020 |
| 59. | Pyotr Piatrovich MIKLASHEVICH
  Petr Petrovich MIKLASHEVICH | Пётр Пятровiч МIКЛАШЭВIЧ
  Петр Петрович МИКЛАШЕВИЧ | Positsioon(id): Valgevene Vabariigi konstitutsioonikohtu esimees
  Sünniaeg: 18.10.1954
  Sünnikoht: Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Konstitutsioonikohtu esimehena vastutab ta 25. augustil 2020 vastu võetud konstitutsioonikohtu otsuse eest, millega petturlike valimiste tulemused seadustati. Seeläbi on ta toetanud ja hõlbustanud riigiaparaadi represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat rahumeelsete protestijate ja ajakirjanike vastu ning vastutab seeläbi demokraatia ja õigusriigi tõsisele kahjustamise eest Valgevenes. | 6.11.2020 |
| 60. | Anatol Aliaksandravich SIVAK
  Anatoli Alexandrovich SIVAK | Анатоль Аляксандравiч СIВАК
  Анатолий Александрович СИВАК | Positsioon(id): asepeaminister, Minski linna täitevkomitee endine esimees
  Sünniaeg: 19.7.1962
  Sünnikoht: Zavoit, Narovlja (Narovlya) rajoon, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Varem Minski linna täitevkomitee endise esimehe juhtival ametikohal olnuna vastutas ta 2020. aasta presidendivalimiste järel Minski kohalike ametivõimude poolt tema järelevalve all läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. Ta tegi arvukalt avalikke avaldusi, milles kritiseeris Valgevenes toimuvaid rahumeelseid meeleavaldusi.
  Praegu asepeaministri juhtival ametikohal olles jätkab ta Lukašenka režiimi toetamist. | 17.12.2020 |
| 61. | Ivan Mikhailavich EISMANT
  Ivan Mikhailovich EISMONT | Iван Мiхайлавiч ЭЙСМАНТ
  Иван Михайлович ЭЙСМОНТ | Positsioon(id): riikliku tele- ja raadioettevõtte esimees, ettevõtte Belteleradio juht
  Sünniaeg: 20.1.1977
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Valgevene riikliku tele- ja raadioettevõtte esimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta riikliku propaganda levitamise eest avalik-õiguslikus meedias ning toetab jätkuvalt Lukašenka režiimi. See hõlmab meediakanalite kasutamist presidendi ametisoleku jätkamise toetamiseks, hoolimata 9. augustil 2020 toimunud võltsitud tulemustega presidendivalimistest ning neile järgnenud rahumeelsete ja õiguspäraste meeleavalduste korduvast vägivaldsest mahasurumisest.
  Eismont tegi avalikke avaldusi, milles kritiseeris rahumeelseid meeleavaldajaid ning keeldus meeleavalduste kajastamisest meedias. Samuti vallandas ta oma juhtimise all oleva ettevõtte Belteleradio streikivad töötajad, vastutades seeläbi inimõiguste rikkumiste eest. | 17.12.2020 |
| 62. | Uladzimir Stsiapanavich KARANIK
  Vladimir Stepanovich KARANIK | Уладзiмiр Сцяпанавiч КАРАНIК
  Владимир Степанович КАРАНИК | Positsioon(id): Grodno/Hrodna oblasti kuberner, endine tervishoiuminister
  Sünniaeg: 30.11.1973
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Endise tervishoiuministri juhtival ametikohal olles vastutab ta tervishoiuteenuste kasutamise eest rahumeelsete meeleavaldajate represseerimiseks, lastes viia arstiabi vajavad meeleavaldajad kiirabisõidukites mitte haiglatesse, vaid isolatsiooniosakondadesse. Ta tegi arvukalt avalikke avaldusi, milles kritiseeris Valgevenes toimuvaid rahumeelseid meeleavaldusi, süüdistades ühel korral üht meeleavaldajat joobesolekus.
  Praegu Grodno/Hrodna oblasti kuberneri juhtival ametikohal olles jätkab ta Lukašenka režiimi toetamist. | 17.12.2020 |
| 63. | Natallia Ivanauna KACHANAVA
  Natalia Ivanovna KOCHANOVA | Наталля Iванаўна КАЧАНАВА
  Наталья Ивановна КОЧАНОВА | Positsioon(id): Valgevene rahvuskogu vabariikliku nõukogu esimees
  Sünniaeg: 25.9.1960
  Sünnikoht: Polotsk, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: naine | Valgevene rahvuskogu vabariikliku nõukogu praeguse esimehe juhtival ametikohal olles on ta vastutav presidendi sisepoliitika-alaste otsuste toetamise eest. Samuti vastutab ta võltsitud tulemustega valimiste korraldamise eest, mis toimusid 9. augustil 2020. Ta tegi avalikke avaldusi, milles kaitses jõhkra vägivalla kasutamist julgeolekuaparaadi poolt rahumeelsete meeleavaldajate vastu. | 17.12.2020 |
| 64. | Pavel Mikalaevich LIOHKI
  Pavel Nikolaevich LIOHKI | Павел Мiкалаевiч ЛЁГКI
  Павел Николаевич ЛЁГКИЙ | Positsioon(id): teabeministri esimene asetäitja
  Sünniaeg: 30.5.1972
  Sünnikoht: Baranavichy, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Teabeministri esimese asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsustega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust. | 17.12.2020 |
| 65. | Ihar Uladzimiravich LUTSKY
  Igor Vladimirovich LUTSKY | Iгар Уладзiмiравiч ЛУЦКI
  Игорь Владимирович ЛУЦКИЙ | Positsioon(id): teabeminister
  Sünniaeg: 31.10.1972
  Sünnikoht: Stolin, Bresti oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Teabeministri juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsustega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust. | 17.12.2020 |
| 66. | Andrei Ivanavich SHVED
  Andrei Ivanovich SHVED | Андрэй Iванавiч ШВЕД
  Андрей Иванович ШВЕД | Positsioon(id): Valgevene Vabariigi peaprokurör
  Sünniaeg: 21.4.1973
  Sünnikoht: Glushkovichi, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Peaprokuröri juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni jätkuva represseerimise eest ning eelkõige mitmete kriminaalmenetluste algatamisega rahumeelsete meeleavaldajate, opositsiooniliidrite ja ajakirjanike vastu 2020. aasta presidendivalimiste järel. Samuti tegi ta avalikke avaldusi, milles ähvardas „loata meelavalduste“ osalisi karistusega. | 17.12.2020 |
| 67. | Genadz Andreevich BOGDAN
  Gennady Andreievich BOGDAN | Генадзь Андрэевiч БОГДАН
  Геннадий Андреевич БОГДАН | Positsioon(id): Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülema asetäitja
  Sünniaeg: 8.1.1977
  Sugu: mees | Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülema asetäitja juhtival ametikohal olles tee ta järelevalvet mitme ettevõtte üle. Tema juhtimisel tegutsev organ annab rahalist, materiaalset ja tehnilist, sotsiaalset, majapidamisega seotud ja meditsiinilist toetust riigiaparaadi ning vabariiklikele ametivõimudele. Ta on presidendiga tihedalt seotud ning jätkab Lukašenka režiimi toetamist. | 17.12.2020 |
| 68. | Ihar Paulavich BURMISTRAU
  Igor Pavlovich BURMISTROV | Iгар Паўлавiч БУРМIСТРАЎ
  Игорь Павлович БУРМИСТРОВ | Positsioon(id): siseministeeriumi sisevägede staabiülem ja ülema esimene asetäitja
  Sünniaeg: 30.9.1968
  Sugu: mees | Siseministeeriumi sisevägede staabiülema ja ülema esimese asetäitja juhtival ametikohal olles on ta vastutav talle allunud sisevägede poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eelkõige rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 17.12.2020 |
| 69. | Arciom Kanstantinavich DUNKA
  Artem Konstantinovich DUNKO | Арцём Канстанцiнавiч ДУНЬКА
  Артем Константинович ДУНЬКО | Positsioon(id): riigikontrollikomitee finantsuurimiste osakonna eriküsimuste
  Sünniaeg: 8.6.1990
  Sugu: mees | Riigikontrollikomitee finantsuurimiste osakonna eriküsimuste vaneminspektori juhtival ametikohal olles on ta vastutav riigiaparaadi poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt opositsiooniliidrite ja aktivistide vastu algatatud uurimiste eest. | 17.12.2020 |
| 70. | Aleh Heorhievich KARAZIEI
  Oleg Georgevich KARAZEI | Алег Георгiевiч КАРАЗЕЙ
  Олег Георгиевич КАРАЗЕЙ | Positsioon(id): siseministeeriumi riikliku julgeolekupolitsei õiguskaitse ja ennetuse peaosakonna ennetusosakonna juht
  Sünniaeg: 1.1.1979
  Sünnikoht: Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Siseministeeriumi riikliku julgeolekupolitsei õiguskaitse ja ennetuse peaosakonna ennetusosakonna juhi juhtival ametikohal olles vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste järel politseijõudude juhtimisel läbi viidud represseerimis- ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 17.12.2020 |
| 71. | Dzmitry Aliaksandravich KURYAN
  Dmitry Alexandrovich KURYAN | Дзмiтрый Аляксандравiч КУРЬЯН
  Дмитрий Александрович КУРЬЯН | Positsioon(id): politseikolonel, siseministeeriumi peaosakonna juhi asetäitja ja õiguskaitseosakonna juht
  Sünniaeg: 3.10.1974
  Sugu: mees | Politseikoloneli ja siseministeeriumi peaosakonna juhi asetäitja ja õiguskaitseosakonna juhtival ametikohal olles vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste järel politseijõudude juhtimisel läbi viidud represseerimis- ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 17.12.2020 |
| 72. | Aliaksandr Henrykavich TURCHIN
  Alexander (Alexandr) Henrihovich TURCHIN | Аляксандр Генрыхавiч ТУРЧЫН
  Александр Генрихович ТУРЧИН | Positsioon(id): Minski piirkondliku täitevkomitee esimees
  Sünniaeg: 2.7.1975
  Sünnikoht: Novogrudok, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Oma ametikohal Minski piirkondliku täitevkomitee esimehena vastutab ta kohalike ametivõimude, sealhulgas mitme komitee järelevalve eest. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi. | 17.12.2020 |
| 73. | Dzmitry Mikalaevich SHUMILIN
  Dmitry Nikolayevich SHUMILIN | Дзмiтрый Мiкалаевiч ШУМIЛIН
  Дмитрий Николаевич ШУМИЛИН | Positsioon(id): Minski linna täitevkomitee Minski linna politseijaoskonna (siseministeeriumi peaosakond) massiürituste osakonna juhataja
  Sünniaeg: 26.7.1977
  Sugu: mees | Minski linna täitevkomitee Minski linna politseijaoskonna massiürituste osakonna juhatajana vastutab ta kohalike ametivõimude poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tema kohta on andmeid, et ta osales isiklikult rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamises. | 17.12.2020 |
| 74. | Vital Ivanavich STASIUKEVICH
  Vitalyi Ivanovich STASIUKEVICH | Вiталь Iванавiч СТАСЮКЕВIЧ
  Виталий Иванович СТАСЮКЕВИЧ | Positsioon(id): riikliku julgeolekupolitsei juht Grodnos/Hrodnas
  Sünniaeg: 5.3.1976
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Riikliku julgeolekupolitsei juhina Grodnos/Hrodnas on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal rahumeelsete meeleavaldajate ebaseaduslikul kinnipidamisel. | 17.12.2020 |
| 75. | Siarhei Leanidavich KALINNIK
  Sergei Leonidovich KALINNIK | Сяргей Леанiдавiч КАЛИННИК
  Сергей Леонидович КАЛИННИК | Positsioon(id): politseikolonel, Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juht
  Sünniaeg: 23.7.1979
  Sugu: mees | Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhina on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal ja osales ebaseaduslikult kinnipeetud meeleavaldajate piinamisel. | 17.12.2020 |
| 76. | Vadzim Siarhaevich PRYGARA
  Vadim Sergeyevich PRIGARA | Вадзiм Сяргеевiч ПРЫГАРА
  Вадим Сергеевич ПРИГАРА | Positsioon(id): politsei kolonelleitnant, rajooni politseijaoskonna juht Maladzetšnas (Molodechnos)
  Sünniaeg: 31.10.1980
  Sugu: mees | Rajooni politseijaoskonna juhina Maladzetšnas (Molodechno) on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal ebaseaduslikult kinnipeetud meeleavaldajate peksmisel. Samuti tegi ta meedias meeleavaldajate kohta arvukalt halvustavaid avaldusi. | 17.12.2020 |
| 77. | Viktar Ivanavich STANISLAUCHYK
  Viktor Ivanovich STANISLAVCHIK | Вiктар Iванавiч СТАНIСЛАЎЧЫК
  Виктор Иванович СТАНИСЛАВЧИК | Positsioon(id): Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhi asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei juht
  Sünniaeg: 27.1.1971
  Sugu: mees | Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhi asetäitjana ja riikliku julgeolekupolitsei juhina on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamisel ja peksmisel. | 17.12.2020 |
| 78. | Aliaksandr Aliaksandravich PIETRASH
  Alexander (Alexandr) Alexandrovich PETRASH | Аляксандр Аляксандравiч ПЕТРАШ
  Александр Александрович ПЕТРАШ | Positsioon(id): Minski Moskovski rajoonikohtu esimees
  Sünniaeg: 16.5.1988
  Sugu: mees | Minski Moskovski rajoonikohtu esimehena on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi ja tugineti valetunnistajate ütlustele.
  Tal oli suur roll meeleavaldajate, ajakirjanike ja opositsiooniliidrite trahvimisel ja kinnipidamisel pärast 2020. aasta presidendivalimisi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 79. | Andrei Aliaksandravich LAHUNOVICH
  Andrei Alexandrovich LAHUNOVICH | Андрэй Аляксандравiч ЛАГУНОВIЧ
  Андрей Александрович ЛАГУНОВИЧ | Positsioon(id): Sovetsky rajoonikohtu kohtunik Gomelis/Homyelis
  Sugu: mees | Sovetsky rajoonikohtu kohtunikuna Gomelis/Homyelis on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 80. | Alena Vasileuna LITVINA
  Elena Vasilevna LITVINA | Алена Васiльеўна ЛIТВIНА
  Елена Васильевна ЛИТВИНА | Positsioon(id): Leninsky rajoonikohtu kohtunik Mogilevis/Magiljovis/Mahilious
  Sugu: naine | Leninsky rajoonikohtu kohtunikuna Mogilevis/Magiljovis/Mahilious on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige opositsiooni aktivisti presidendikandidaadi Svetlana Tsihhanovskaja (Svetlana Tsikhanouskaya) abikaasa Sergei Tihhanovski (Siarhei Tsikhanousky) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 81. | Victoria Valeryeuna SHABUNYA
  Victoria Valerevna SHABUNYA | Вiкторыя Валер’еўна ШАБУНЯ
  Виктория Валерьевна ШАБУНЯ | Positsioon(id): Minski keskrajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 27.2.1974
  Sugu: naine | Minski keskrajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige koordineerimisnõukogu liikme ja meeleavalduskomitee juhi Sergei Dylevsky (Sjargei Dõlevski) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 82. | Alena Aliaksandravna ZHYVITSA
  Elena Alexandrovna ZHYVITSA | Алена Аляксандравна ЖЫВIЦА
  Елена Александровна ЖИВИЦА | Positsioon(id): Minski Oktyabrsky rajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 9.4.1990
  Sugu: naine | Minski Oktyabrsky rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 83. | Natallia Anatolievna DZIADKOVA
  Natalia Anatolievna DEDKOVA | Наталля Анатольеўна ДЗЯДКОВА
  Наталья Анатольевна ДЕДКОВА | Positsioon(id): Minski Partizanski rajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 2.12.1979
  Sugu: naine | Minski Partizanski rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige koordineerimisnõukogu liikme Mariya Kalesnikava (Marõja Kalesnikava) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 84. | Maryna Arkadzeuna FIODARAVA
  Marina Arkadievna FEDOROVA | Марына Аркадзьеўна ФЁДАРАВА
  Марина Аркадьевна ФЕДОРОВА | Positsioon(id): Minski Sovetsky rajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 11.9.1965
  Sugu: naine | Minski Sovetsky rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 85. | Yulia Chaslavauna HUSTYR
  Yulia Cheslavovna HUSTYR | Юлiя Чаславаўна ГУСТЫР
  Юлия Чеславовна ГУСТЫР | Positsioon(id): Minski keskrajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 14.1.1984
  Sugu: naine | Minski keskrajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige opositsiooni presidendikandidaadi Viktar Babarika süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 86. | Alena Tsimafeeuna NYAKRASAVA
  Elena Timofeyevna NEKRASOVA | Алена Цiмафееўна НЯКРАСАВА
  Елена Тимофеевна НЕКРАСОВА | Positsioon(id): Minski Zavodsky rajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 26.11.1974
  Sugu: naine | Minski Zavodsky rajoonikohtu kohtunikuna on vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 87. | Aliaksandr Vasilevich SHAKUTSIN
  Alexander (Alexandr) Vasilevich SHAKUTIN | Аляксандр Васiльевiч ШАКУЦIН
  Александр Васильевич ШАКУТИН | Positsioon(id): ettevõtja, Amkodor Holdingu omanik
  Sünniaeg: 12.1.1959
  Sünnikoht: Bolshoe Babino, Orša rajoon, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Ta on üks peamisi Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid, kellel on ärihuvid ehitus-, masinaehitus-, põllumajandus- ja muudes sektorites.
  On teadaandeid selle kohta, et ta on üks Lukašenka presidentuuri ajal erastamisest enim kasu saanud isikuid. Ta on ka Lukašenka-meelse avaliku ühenduse Belaya Rus presiidiumi ja Valgevene Vabariigi ettevõtluse arendamise nõukogu liige.
  Seeläbi saab ta kasu Lukašenka režiimist ja toetab seda.
  2020. aasta juulis väljendas ta avalikult hukkamõistu opositsiooni meeleavaldustele Valgevenes, panustades seega kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisse. | 17.12.2020 |
| 88. | Mikalai Mikalaevich VARABEI/VERABEI
  Nikolay Nikolaevich VOROBEY | Мiкалай Мiкалаевiч ВАРАБЕЙ/ВЕРАБЕЙ
  Николай Николаевич ВОРОБЕЙ | Positsioon(id): ettevõtja, Bremino Groupi kaasomanik
  Sünniaeg: 4.5.1963
  Sünnikoht: end. Ukraina NSV, (praegune Ukraina)
  Sugu: mees | Ta on üks juhtivaid Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid, kellel on ärihuvid nafta-, söetransiidi-, pangandus- ja muudes sektorites.
  Ta on kaasomanik ettevõttes Bremino Group, mis on saanud Valgevene ametivõimudelt maksusoodustusi ja muud liiki toetusi.
  Seeläbi saab ta kasu Lukašenka režiimist ja toetab seda. | 17.12.2020 |

Nimed (Transliteratsioon inglise keelde valgevene keele põhjal)

(Transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal)

Nimed

(kirjapilt valgevene keeles)

(kirjapilt vene keeles)

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Uladzimir Uladzimiravich NAVUMAU

Vladimir Vladimirovich NAUMOV

Уладзiмiр Уладзiмiравiч НАВУМАЎ

Владимир Владимирович НАУМОВ

Positsioon(id): endine siseminister, endine presidendi turvateenistuse ülem

Sünniaeg: 7.2.1956

Sünnikoht: Smolensk, end. NSVL (praegune Venemaa Föderatsioon)

Sugu: mees

Ei algatanud uurimist seni lahendamata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumisjuhtumites Valgevenes aastatel 1999–2000. Endine siseminister ning samuti presidendi turvateenistuse endine ülem. Vastutas siseministrina rahumeelsete meeleavaldajate represseerimise eest kuni 6. aprillini 2009, mil ta jäi tervislikel põhjustel pensionile. Presidendi administratsioon andis talle eluaseme Minski Drozdõ (Drozdy) nomenklatuurses elamurajoonis. President Lukašenka andis talle 2014. aasta oktoobris III järgu teeneteordeni.

24.9.2004

2.

Dzmitry Valerievich PAULICHENKA

Dmitri Valerievich PAVLICHENKO (Dmitriy Valeriyevich PAVLICHENKO)

Дзмiтрый Валер’евiч ПАЎЛIЧЭНКА

Дмитрий Валериевич ПАВЛИЧЕНКО

Positsioon(id): endine spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) komandör

Sünniaeg: 1966

Sünnikoht: Vitebsk/Vitsebsk/Viciebsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Aadress: Belarusian Association of Veterans of Special Forces of the Ministry of Internal Affairs ‘Honour’, 111 Mayakovskogo St., Minsk 220028, Valgevene

Sugu: mees

Võtmeisik seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumises Valgevenes aastatel 1999–2000. Siseministeeriumi spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) endine komandör.

Ärimees, siseministeeriumi eriväeosade veteranide liidu „Honour“ esimees.

24.9.2004

3.

Viktar Uladzimiravich SHEIMAN (Viktar Uladzimiravich SHEYMAN)

Viktor Vladimirovich SHEIMAN (Viktor Vladimirovich SHEYMAN)

Вiктар Уладзiмiравiч ШЭЙМАН

Виктор Владимирович ШЕЙМАН

Positsioon(id): Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülem, endine siseminister

Sünniaeg: 26.5.1958

Sünnikoht: Soltanishki, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Aadress: Belarus President Property Management Directorate, 38 K. Marx St., Minsk 220016, Valgevene

Sugu: mees

Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülem. Vastutab seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumise eest Valgevenes aastatel 1999–2000. Julgeolekunõukogu endine sekretär. Sheiman on endiselt presidendi eriassistent/eriabi.

24.9.2004

4.

Iury Leanidavich SIVAKAU (Yuri Leanidavich SIVAKAU, SIVAKOU)

Iury (Yuri) Leonidovich SIVAKOV

Юрый Леанiдавiч СIВАКАЎ, СIВАКОЎ

Юрий Леонидович СИВАКОВ

Positsioon(id): endine siseminister, endine presidendi administratsiooni juhataja asetäitja

Sünniaeg: 5.8.1946

Sünnikoht: Onor, Sahhalini oblast, end. NSVL (praegune Venemaa Föderatsioon)

Aadress: Belarusian Association of Veterans of Special Forces of the Ministry of Internal Affairs ‘Honour’, 111 Mayakovskogo St., Minsk 220028, Valgevene

Sugu: mees

Korraldas seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumise Valgevenes aastatel 1999–2000. Endine turismi- ja spordiminister, endine siseminister ja endine presidendi administratsiooni juhataja asetäitja.

24.9.2004

5.

Yuri Khadzimuratavich KARAEU

Yuri Khadzimuratovich KARAEV

Юрый Хаджымуратавiч КАРАЕЎ

Юрий Хаджимуратович КАРАЕВ

Positsioon(id): endine siseminister, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus) Valgevene Vabariigi presidendi abi – Grodno/Hrodna oblasti inspektor

Sünniaeg: 21.6.1966

Sünnikoht: Ordžonikidze (Ordzhonikidze), end. NSVL (praegune Vladikavkaz, Venemaa Föderatsioon)

Sugu: mees

Varem siseministri juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Grodno/Hrodna oblasti inspektorina.

2.10.2020

6.

Genadz Arkadzievich KAZAKEVICH

Gennadi Arkadievich KAZAKEVICH

Генадзь Аркадзьевiч КАЗАКЕВIЧ

Геннадий Аркадьевич КАЗАКЕВИЧ

Positsioon(id): endine siseministri esimene asetäitja

Siseministri asetäitja, kriminaalmiilitsa ülem, miilitsakolonel (politseiteenistus)

Sünniaeg: 14.2.1975

Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Varem siseministri esimese asetäitja juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministri asetäitjana. Ta on jätkuvalt kriminaalmiilitsa ülema ametikohal.

2.10.2020

7.

Aliaksandr Piatrovich BARSUKOU

Alexandr (Alexandr) Petrovich BARSUKOV

Аляксандр Пятровiч БАРСУКОЎ

Александр Петрович БАРСУКОВ

Positsioon(id): endine siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Valgevene Vabariigi presidendi abi – Minski oblasti inspektor

Sünniaeg: 29.4.1965

Sünnikoht: Vetkovski (Vetka) rajoon, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Varem siseministri asetäitja juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Minski oblasti inspektorina.

2.10.2020

8.

Siarhei Mikalaevich KHAMENKA

Sergei Nikolaevich KHOMENKO

Сяргей Мiкалаевiч ХАМЕНКА

Сергей Николаевич ХОМЕНКО

Positsioon(id): siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sünniaeg: 21.9.1966

Sünnikoht: Yasinovataya, end. NSVL (praegune Ukraina)

Sugu: mees

Siseministri asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

2.10.2020

9.

Yuri Genadzevich NAZARANKA

Yuri Gennadievich NAZARENKO

Юрый Генадзевiч НАЗАРАНКА

Юрий Геннадьевич НАЗАРЕНКО

Positsioon(id): endine siseministri asetäitja, endine sisevägede ülem

Siseministri esimene asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sünniaeg: 17.4.1976

Sünnikoht: Slonim, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Siseministri endise asetäitja ja siseministeeriumi siseväeüksuste endise ülema juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite, eeskätt enda alluvuses olevate siseväeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministri asetäitjana. Riikliku julgeolekupolitsei ülem.

2.10.2020

10.

Khazalbek Baktibekavich ATABEKAU

Khazalbek Bakhtibekovich ATABEKOV

Хазалбек Бактiбекавiч АТАБЕКАЎ

Хазалбек Бахтибекович АТАБЕКОВ

Positsioon(id): sisevägede ülema asetäitja

Sünniaeg: 18.3.1967

Sugu: mees

Siseministeeriumi sisevägede ülema asetäitjana vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite, eeskätt enda alluvuses olevate siseväeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

2.10.2020

11.

Aliaksandr Valerievich BYKAU

Alexander (Alexandr) Valerievich BYKOV

Аляксандр Валер’евiч БЫКАЎ

Александр Валерьевич БЫКОВ

Positsioon(id): spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) ülem, kolonelleitnant

Sugu: mees

Siseministreeriumi spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) ülemana vastutab ta spetsiaalse kiirreageerimisüksuse poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

12.

Aliaksandr Sviataslavavich SHEPELEU

Alexander (Alexandr) Svyatoslavovich SHEPELEV

Аляксандр Святаслававiч ШЭПЕЛЕЎ

Александр Святославович ШЕПЕЛЕВ

Positsioon(id): siseministeeriumi julgeoleku- ja turvaosakonna juhataja

Sünniaeg: 14.10.1975

Sünnikoht: Rublevski küla, Kruglaje (Kruglyanskiy) rajoon, Mogilevi/Magiljovi/Mahiliou oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Siseministeeriumi julgeoleku- ja turvaosakonna juhatajana juhtivtöötaja ametikohal olles on ta kaasosaline siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises, aga ka ajakirjanike hirmutamises ja nendevastases vägivallas.

2.10.2020

13.

Dzmitry Uladzimiravich BALABA

Dmitry Vladimirovich BALABA

Дзмiтрый Уладзiмiравiч БАЛАБА

Дмитрий Владимирович БАЛАБА

Positsioon(id): Minski linna täitevkomitee OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem

Sünniaeg: 1.6.1972

Sünnikoht: Gorodilovo küla, Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Minski OMONi ülemana vastutab ta Minski OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

2.10.2020

14.

Ivan Uladzimiravich KUBRAKOU

Ivan Vladimirovich KUBRAKOV

Iван Уладзiмiравiч КУБРАКОЎ

Иван Владимирович КУБРАКОВ

Positsioon(id): endine Minski linna täitevkomitee siseasjade peaosakonna juhataja

Siseminister, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sünniaeg: 5.5.1975

Sünnikoht: Malinovka küla, Mogilevi/Magiljovi/Mahiliou oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Minski linna täitevkomitee siseasjade peaosakonna endise juhatajana vastutab ta politseiteenistuse poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministrina.

2.10.2020

15.

Maxim Aliaksandravich GAMOLA (HAMOLA)

Maxim Alexandrovich GAMOLA

Максiм Аляксандравiч ГАМОЛА

Максим Александрович ГАМОЛА

Positsioon(id): endine Minski Moskovski linnaosa politseijaoskonna ülem

Minski linna politseijaoskonna juhataja asetäitja, kriminaalpolitsei ülem

Sugu: mees

Minski Moskovski linnaosa politseijaoskonna endise ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

Ta on jätkuvalt aktiivne Lukašenka režiimis Minski linna politseijaoskonna juhataja asetäitjana ja kriminaalpolitsei ülemana.

2.10.2020

16.

Aliaksandr Mikhailavich ALIASHKEVICH

Alexander (Alexandr) Mikhailovich ALESHKEVICH

Аляксандр Мiхайлавiч АЛЯШКЕВIЧ

Александр Михайлович АЛЕШКЕВИЧ

Positsioon(id): Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja esimene asetäitja, kriminaalpolitsei ülem

Sugu: mees

Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitja ja kriminaalpolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

17.

Andrei Vasilievich GALENKA

Andrey Vasilievich GALENKA

Андрэй Васiльевiч ГАЛЕНКА

Андрей Васильевич ГАЛЕНКА

Positsioon(id): Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem

Sugu: mees

Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja asetäitja ja riikliku julgeolekupolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

18.

Aliaksandr Paulavich VASILIEU

Alexander (Alexandr) Pavlovich VASILIEV

Аляксандр Паўлавiч ВАСIЛЬЕЎ

Александр Павлович ВАСИЛЬЕВ

Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja

Sünniaeg: 24.3.1975

Sünnikoht: Mogilev/Mahilou/Magiljovi, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhatajana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

19.

Aleh Mikalaevich SHULIAKOUSKI

Oleg Nikolaevich SHULIAKOVSKI

Алег Мiкалаевiч ШУЛЯКОЎСКI

Олег Николаевич ШУЛЯКОВСКИЙ

Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimene asetäitja, kriminaalpolitsei ülem

Sünniaeg: 26.7.1977

Sugu: mees

Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitjana ja kriminaalpolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

20.

Anatol Anatolievich VASILIEU

Anatoli Anatolievich VASILIEV

Анатоль Анатольевiч ВАСIЛЬЕЎ

Анатолий Анатольевич ВАСИЛЬЕВ

Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem

Sünniaeg: 26.1.1972

Sünnikoht: Gomel/Homyel, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitjana ja avaliku julgeoleku politsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

21.

Aliaksandr Viachaslavavich ASTREIKA

Alexander (Alexandr) Viacheslavovich ASTREIKO

Аляксандр Вячаслававiч АСТРЭЙКА

Александр Вячеславович АСТРЕЙКО

Positsioon(id): Bresti oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sünniaeg: 22.12.1971

Sünnikoht: Kapyl, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Bresti oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja ja miilitsa kindralmajorina vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

22.

Leanid ZHURAUSKI

Leonid ZHURAVSKI

Леанiд ЖУРАЎСКI

Леонид ЖУРАВСКИЙ

Positsioon(id): Vitebski/Vitsebski/Viciebski OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem

Sünniaeg: 20.9.1975

Sugu: mees

Vitebski/Vitsebski /Viciebski OMONi ülemana vastutab ta Vitebski/Vitsebski/Viciebski OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest.

2.10.2020

23.

Mikhail DAMARNACKI

Mikhail DOMARNATSKY

Мiхаiл ДАМАРНАЦКI

Михаил ДОМАРНАЦКИЙ

Positsioon(id): Gomeli/Homyeli OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem

Sugu: mees

Gomeli/Homyeli OMONi ülemana vastutab ta Gomeli/Homyeli OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest.

2.10.2020

24.

Maxim MIKHOVICH

Maxim MIKHOVICH

Максiм МIХОВIЧ

Максим МИХОВИЧ

Positsioon(id): Bresti OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem, kolonelleitnant

Sugu: mees

Bresti OMONi ülemana vastutab ta Bresti OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest.

2.10.2020

25.

Aleh Uladzimiravich MATKIN

Oleg Vladimirovitch MATKIN

Алег Уладзiмiравiч МАТКIН

Олег Владимирович МАТКИН

Positsioon(id): siseministeeriumi kriminaalhoolduse osakonna juhataja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sugu: mees

Siseministeeriumi karistusasutuste osakonna juhatajana, kellele alluvad siseministeeriumi kinnipidamisasutused, vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel nimetatud kinnipidamisasutustes kinni peetud kodanike ebainimliku ja alandava kohtlemise, sealhulgas piinamise eest kinnipidamisasutustes ning rahumeelsete meeleavaldajate üldise jõhkra mahasurumise eest.

2.10.2020

26.

Ivan Yurievich SAKALOUSKI

Ivan Yurievich SOKOLOVSKI

Iван Юр’евiч САКАЛОЎСКI

Иван Юрьевич СОКОЛОВСКИЙ

Positsioon(id): Minski Akrestina kinnipidamiskeskuse direktor

Sugu: mees

Minski Akrestina kinnipidamiskeskuse direktorina vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel nimetatud kinnipidamiskeskuses kinni peetud kodanike ebainimliku ja alandava kohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

27.

Valeri Paulavich VAKULCHYK

Valery Pavlovich VAKULCHIK

Валерый Паўлавiч

ВАКУЛЬЧЫК

Валерий Павлович ВАКУЛЬЧИК

Positsioon(id): endine riigi julgeolekukomitee (KGB) esimees

Endine julgeolekunõukogu riigisekretär

Valgevene Vabariigi presidendi abi ja Bresti oblasti inspektor

Sünniaeg: 19.6.1964

Sünnikoht: Radostovo, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) endise esimehe juhtival ametikohal olles vastutas ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Bresti oblasti inspektorina.

2.10.2020

28.

Siarhei Yaugenavich TSERABAU

Sergey Evgenievich TEREBOV

Сяргей Яўгенавiч ЦЕРАБАЎ

Сергей Евгеньевич ТЕРЕБОВ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe esimene asetäitja

Sünniaeg: 1972

Sünnikoht: Borisov/Barisaw, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe esimese asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

2.10.2020

29.

Dzmitry Vasilievich RAVUTSKI

Dmitry Vasilievich REUTSKY

Дзмiтрый Васiльевiч РАВУЦКI

Дмитрий Васильевич РЕУЦКИЙ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

2.10.2020

30.

Uladzimir Viktaravich KALACH

Vladimir Viktorovich KALACH

Уладзiмiр Вiктаравiч КАЛАЧ

Владимир Викторович КАЛАЧ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

2.10.2020

31.

Alieg Anatolevich CHARNYSHOU

Oleg Anatolievich CHERNYSHEV

Алег Анатольевiч ЧАРНЫШОЎ

Олег Анатольевич ЧЕРНЫШЁВ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

2.10.2020

32.

Aliaksandr Uladzimiravich KANYUK

Alexander (Alexandr) Vladimirovich KONYUK

Аляксандр Уладзiмiравiч КАНЮК

Александр Владимирович КОНЮК

Positsioon(id): endine Valgevene Vabariigi peaprokurör

Valgevene Vabariigi suursaadik Armeenias

Sünniaeg: 11.7.1960

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Endise peaprokurörina vastutab ta kriminaalmenetluse laialdase kasutamise eest eesmärgiga diskvalifitseerida 2020. aasta presidendivalimiste eel opositsioonikandidaadid ning hoida ära isikute liitumine koordinatsiooninõukoguga, mille opositsioon asutas valimistulemuste vaidlustamiseks.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene suursaadikuna Armeenias.

2.10.2020

33.

Lidzia Mihailauna YARMOSHINA

Lidia Mikhailovna YERMOSHINA

Лiдзiя Мiхайлаўна ЯРМОШЫНА

Лидия Михайловна ЕРМОШИНА

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni esinaine

Sünniaeg: 29.1.1953

Sünnikoht: Slutsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni esinaisena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

34.

Vadzim Dzmitryevich IPATAU

Vadim Dmitrievich IPATOV

Вадзiм Дзмiтрыевiч IПАТАЎ

Вадим Дмитриевич ИПАТОВ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni aseesimees

Sünniaeg: 30.10.1964

Sünnikoht: Kolomyia, Ivano-Frankivski oblast, end. NSVL (praegune Ukraina)

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni aseesimehena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

35.

Alena Mikalaeuna DMUHAILA

Elena Nikolaevna DMUHAILO

Алена Мiкалаеўна ДМУХАЙЛА

Елена Николаевна ДМУХАЙЛО

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni sekretär

Sünniaeg: 1.7.1971

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni sekretärina vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

36.

Andrei Anatolievich GURZHY

Andrey Anatolievich GURZHIY

Андрэй Анатольевiч ГУРЖЫ

Андрей Анатольевич ГУРЖИЙ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 10.10.1975

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

37.

Volga Leanidauna DARASHENKA

Olga Leonidovna DOROSHENKO

Вольга Леанiдаўна ДАРАШЭНКА

Ольга Леонидовна ДОРОШЕНКО

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 1976

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

38.

Siarhei Aliakseevich KALINOUSKI

Sergey Alexeyvich KALINOVSKIY

Сяргей Аляксеевiч КАЛIНОЎСКI

Сергей Алексеевич КАЛИНОВСКИЙ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 3.1.1969

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste rikkumise eest, valimiste mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

39.

Sviatlana Piatrouna KATSUBA

Svetlana Petrovna KATSUBO

Святлана Пятроўна КАЦУБА

Светлана Петровна КАЦУБО

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 6.8.1959

Sünnikoht: Podilsk, Odessa oblast, end. NSVL (praegune Ukraina)

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

40.

Aliaksandr Mikhailavich LASYAKIN

Alexander (Alexandr) Mikhailovich LOSYAKIN

Аляксандр Мiхайлавiч ЛАСЯКIН

Александр Михайлович ЛОСЯКИН

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 21.7.1957

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

41.

Igar Anatolievich PLYSHEUSKI

Ihor Anatolievich PLYSHEVSKIY

Iгар Анатольевiч ПЛЫШЭЎСКI

Игорь Анатольевич ПЛЫШЕВСКИЙ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 19.2.1979

Sünnikoht: Lyuban, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

42.

Marina Yureuna RAKHMANAVA

Marina Yurievna RAKHMANOVA

Марына Юр’еўна РАХМАНАВА

Марина Юрьевна РАХМАНОВА

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 26.9.1970

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

43.

Aleh Leanidavich SLIZHEUSKI

Oleg Leonidovich SLIZHEVSKI

Алег Леанiдавiч СЛIЖЭЎСКI

Олег Леонидович СЛИЖЕВСКИЙ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 16.8.1972

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

44.

Irina Aliaksandrauna TSELIKAVETS

Irina Alexandrovna TSELIKOVEC

Iрына Аляксандраўна ЦЭЛIКАВЕЦ

Ирина Александровна ЦЕЛИКОВЕЦ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 2.11.1976

Sünnikoht: Zhlobin, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

45.

Aliaksandr Ryhoravich LUKASHENKA

Alexander (Alexandr) Grigorievich LUKASHENKO

Аляксандр Рыгоравiч ЛУКАШЭНКА

Александр Григорьевич ЛУКАШЕНКО

Positsioon(id): Valgevene Vabariigi president

Sünniaeg: 30.8.1954

Sünnikoht: Kopõssi alev, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Valgevene presidendina, kes omab kontrolli riigiasutuste üle, vastutab ta riigiaparaadi poolt enne ja pärast 2020. aasta presidendivalimisi toime pandud vägivaldsete repressioonide eest, eelkõige peamiste opositsioonikandidaatide tagasilükkamise, rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise ning ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

6.11.2020

46.

Viktar Aliaksandravich LUKASHENKA

Viktor Alexandrovich LUKASHENKO

Вiктар Аляксандравiч ЛУКАШЭНКА

Виктор Александрович ЛУКАШЕНКО

Positsioon(id): presidendi riikliku julgeoleku nõunik, julgeolekunõukogu liige

Sünniaeg: 28.11.1975

Sünnikoht: Mogilev/Mahiliou/Magiljovi end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Presidendi riikliku julgeoleku nõuniku ja julgeolekunõukogu liikme ning Valgevene julgeolekujõudude mitteametliku järelevalveametnikuna vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

6.11.2020

47.

Ihar Piatrovich SERGYAENKA

Igor Petrovich SERGEENKO

Iгар Пятровiч СЕРГЯЕНКА

Игорь Петрович СЕРГЕЕНКО

Positsioon(id): presidendi administratsiooni personaliülem

Sünniaeg: 14.1.1963

Sünnikoht: Stolitsa küla, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Presidendi administratsiooni personaliülemana on ta presidendiga lähedalt seotud ning vastutab presidendivõimu rakendamise eest sise- ja välispoliitika valdkonnas. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi, sealhulgas pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuvat represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat.

6.11.2020

48.

Ivan Stanislavavich TERTEL

Ivan Stanislavovich TERTEL

Iван Станiслававiч ТЭРТЭЛЬ

Иван Станиславович ТЕРТЕЛЬ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimees, riigikontrollikomitee endine esimees

Sünniaeg: 8.9.1966

Sünnikoht: Privalki/Privalka küla, Grodno/Hrodna/oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Olles riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe ja riigikontrollikomitee endise esimehe juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

6.11.2020

49.

Raman Ivanavich MELNIK

Roman Ivanovich MELNIK

Раман Iванавiч МЕЛЬНIК

Роман Иванович МЕЛЬНИК

Positsioon(id): siseministeeriumi avaliku korra kaitse ja ennetuse peadirektoraadi juht

Sünniaeg: 29.5.1964

Sugu: mees

Olles siseministeeriumi avaliku korra kaitse ja ennetuse peadirektoraadi juhataja juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

6.11.2020

50.

Ivan Danilavich NASKEVICH

Ivan Danilovich NOSKEVICH

Iван Данiлавiч НАСКЕВIЧ

Иван Данилович НОСКЕВИЧ

Positsioon(id): juurdluskomitee esimees

Sünniaeg: 25.3.1970

Sünnikoht: Cierabličy küla, Bresti oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Olles juurdluskomitee esimehe juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega.

6.11.2020

51.

Aliaksey Aliaksandravich VOLKAU

Alexei Alexandrovich VOLKOV

Аляксей Аляксандравiч ВОЛКАЎ

Алексей Александрович ВОЛКОВ

Positsioon(id): juurdluskomitee esimene aseesimees

Sünniaeg: 7.9.1973

Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Varem juurdluskomitee esimese aseesimehe juhtival ametikohal olnuna vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega.

6.11.2020

52.

Siarhei Yakaulevich AZEMSHA

Sergei Yakovlevich AZEMSHA

Сяргей Якаўлевiч АЗЕМША

Сергей Яковлевич АЗЕМША

Positsioon(id): juurdluskomitee aseesimees

Sünniaeg: 17.7.1974

Sünnikoht: Rechitsa, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Juurdluskomitee aseesimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega.

6.11.2020

53.

Andrei Fiodaravich SMAL

Andrei Fyodorovich SMAL

Андрэй Фёдаравiч СМАЛЬ

Андрей Федорович СМАЛЬ

Positsioon(id): juurdluskomitee aseesimees

Sünniaeg: 1.8.1973

Sünnikoht: Brest, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Juurdluskomitee aseesimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega.

6.11.2020

54.

Andrei Yurevich PAULIUCHENKA

Andrei Yurevich PAVLYUCHENKO

Андрэй Юр’евiч ПАЎЛЮЧЕНКА

Андрей Юрьевич ПАВЛЮЧЕНКО

Positsioon(id): operatiivanalüüsi keskuse juhataja

Sünniaeg: 1.8.1971

Sugu: mees

Olles operatiivanalüüsi keskuse juhataja juhtival ametikohal, on ta presidendiga lähedalt seotud ja vastutab kodanikuühiskonna represseerimise eest, eelkõige kasutades telekommunikatsioonivõrkude ühenduse katkestamist kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimisvahendina.

6.11.2020

55.

Ihar Ivanavich BUZOUSKI

Igor Ivanovich BUZOVSKI

Iгар Iванавiч БУЗОЎСКI

Игорь Иванович БУЗОВСКИЙ

Positsioon(id): teabeministri asetäitja

Sünniaeg: 10.7.1972

Sünnikoht: Koshelevo küla, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Teabeministri asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsusega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust.

6.11.2020

56.

Natallia Mikalaeuna EISMANT

Natalia Nikolayevna EISMONT

Наталля Мiкалаеўна ЭЙСМАНТ

Наталья Николаевна ЭЙСМОНТ

Positsioon(id): Valgevene presidendi pressisekretär

Sünniaeg: 16.2.1984

Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sünninimi: Kirsanova (Кирсанова) või Selyun (Селюн)

Sugu: naine

Olles Valgevene presidendi pressisekretäri ametikohal on ta presidendiga lähedalt seotud ning vastutab presidendi meediategevuse koordineerimise, sealhulgas avalduste koostamise ja avalike esinemiste korraldamise eest. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi, sealhulgas pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuvat represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat. Eelkõige pärast 2020. aasta presidendivalimisi tehtud avalike avaldustega, milles ta kaitses presidenti ja kritiseeris opositsiooniaktiviste ja rahumeelseid meeleavaldajaid, on ta aidanud kaasa demokraatia ja õigusriigi tõsisele kahjustamisele Valgevenes.

6.11.2020

57.

Siarhei Yaugenavich ZUBKOU

Sergei Yevgenevich ZUBKOV

Сяргей Яўгенавiч ЗУБКОЎ

Сергей Евгеньевич ЗУБКОВ

Positsioon(id): ALFA üksuse komandör

Sünniaeg: 21.8.1975

Sugu: mees

ALFA üksuse jõudude komandörina vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi nimetatud jõudude poolt toime pandud represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

6.11.2020

58.

Andrei Aliakseevich RAUKOU

Andrei Alexeyevich RAVKOV

Андрэй Аляксеевiч РАЎКОЎ

Андрей Алексеевич РАВКОВ

Positsioon(id): endine julgeolekunõukogu riigisekretär

Valgevene Vabariigi suursaadik Aserbaidžaanis

Sünniaeg: 25.6.1967

Sünnikoht: Revyaki küla, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Endise julgeolekunõukogu riigisekretärina on ta olnud presidendiga lähedalt seotud ning vastutab pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi poolt toime pandud represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene suursaadikuna Aserbaidžaanis.

6.11.2020

59.

Pyotr Piatrovich MIKLASHEVICH

Petr Petrovich MIKLASHEVICH

Пётр Пятровiч МIКЛАШЭВIЧ

Петр Петрович МИКЛАШЕВИЧ

Positsioon(id): Valgevene Vabariigi konstitutsioonikohtu esimees

Sünniaeg: 18.10.1954

Sünnikoht: Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Konstitutsioonikohtu esimehena vastutab ta 25. augustil 2020 vastu võetud konstitutsioonikohtu otsuse eest, millega petturlike valimiste tulemused seadustati. Seeläbi on ta toetanud ja hõlbustanud riigiaparaadi represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat rahumeelsete protestijate ja ajakirjanike vastu ning vastutab seeläbi demokraatia ja õigusriigi tõsisele kahjustamise eest Valgevenes.

6.11.2020

60.

Anatol Aliaksandravich SIVAK

Anatoli Alexandrovich SIVAK

Анатоль Аляксандравiч СIВАК

Анатолий Александрович СИВАК

Positsioon(id): asepeaminister, Minski linna täitevkomitee endine esimees

Sünniaeg: 19.7.1962

Sünnikoht: Zavoit, Narovlja (Narovlya) rajoon, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Varem Minski linna täitevkomitee endise esimehe juhtival ametikohal olnuna vastutas ta 2020. aasta presidendivalimiste järel Minski kohalike ametivõimude poolt tema järelevalve all läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. Ta tegi arvukalt avalikke avaldusi, milles kritiseeris Valgevenes toimuvaid rahumeelseid meeleavaldusi.

Praegu asepeaministri juhtival ametikohal olles jätkab ta Lukašenka režiimi toetamist.

17.12.2020

61.

Ivan Mikhailavich EISMANT

Ivan Mikhailovich EISMONT

Iван Мiхайлавiч ЭЙСМАНТ

Иван Михайлович ЭЙСМОНТ

Positsioon(id): riikliku tele- ja raadioettevõtte esimees, ettevõtte Belteleradio juht

Sünniaeg: 20.1.1977

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Valgevene riikliku tele- ja raadioettevõtte esimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta riikliku propaganda levitamise eest avalik-õiguslikus meedias ning toetab jätkuvalt Lukašenka režiimi. See hõlmab meediakanalite kasutamist presidendi ametisoleku jätkamise toetamiseks, hoolimata 9. augustil 2020 toimunud võltsitud tulemustega presidendivalimistest ning neile järgnenud rahumeelsete ja õiguspäraste meeleavalduste korduvast vägivaldsest mahasurumisest.

Eismont tegi avalikke avaldusi, milles kritiseeris rahumeelseid meeleavaldajaid ning keeldus meeleavalduste kajastamisest meedias. Samuti vallandas ta oma juhtimise all oleva ettevõtte Belteleradio streikivad töötajad, vastutades seeläbi inimõiguste rikkumiste eest.

17.12.2020

62.

Uladzimir Stsiapanavich KARANIK

Vladimir Stepanovich KARANIK

Уладзiмiр Сцяпанавiч КАРАНIК

Владимир Степанович КАРАНИК

Positsioon(id): Grodno/Hrodna oblasti kuberner, endine tervishoiuminister

Sünniaeg: 30.11.1973

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Endise tervishoiuministri juhtival ametikohal olles vastutab ta tervishoiuteenuste kasutamise eest rahumeelsete meeleavaldajate represseerimiseks, lastes viia arstiabi vajavad meeleavaldajad kiirabisõidukites mitte haiglatesse, vaid isolatsiooniosakondadesse. Ta tegi arvukalt avalikke avaldusi, milles kritiseeris Valgevenes toimuvaid rahumeelseid meeleavaldusi, süüdistades ühel korral üht meeleavaldajat joobesolekus.

Praegu Grodno/Hrodna oblasti kuberneri juhtival ametikohal olles jätkab ta Lukašenka režiimi toetamist.

17.12.2020

63.

Natallia Ivanauna KACHANAVA

Natalia Ivanovna KOCHANOVA

Наталля Iванаўна КАЧАНАВА

Наталья Ивановна КОЧАНОВА

Positsioon(id): Valgevene rahvuskogu vabariikliku nõukogu esimees

Sünniaeg: 25.9.1960

Sünnikoht: Polotsk, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: naine

Valgevene rahvuskogu vabariikliku nõukogu praeguse esimehe juhtival ametikohal olles on ta vastutav presidendi sisepoliitika-alaste otsuste toetamise eest. Samuti vastutab ta võltsitud tulemustega valimiste korraldamise eest, mis toimusid 9. augustil 2020. Ta tegi avalikke avaldusi, milles kaitses jõhkra vägivalla kasutamist julgeolekuaparaadi poolt rahumeelsete meeleavaldajate vastu.

17.12.2020

64.

Pavel Mikalaevich LIOHKI

Pavel Nikolaevich LIOHKI

Павел Мiкалаевiч ЛЁГКI

Павел Николаевич ЛЁГКИЙ

Positsioon(id): teabeministri esimene asetäitja

Sünniaeg: 30.5.1972

Sünnikoht: Baranavichy, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Teabeministri esimese asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsustega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust.

17.12.2020

65.

Ihar Uladzimiravich LUTSKY

Igor Vladimirovich LUTSKY

Iгар Уладзiмiравiч ЛУЦКI

Игорь Владимирович ЛУЦКИЙ

Positsioon(id): teabeminister

Sünniaeg: 31.10.1972

Sünnikoht: Stolin, Bresti oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Teabeministri juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsustega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust.

17.12.2020

66.

Andrei Ivanavich SHVED

Andrei Ivanovich SHVED

Андрэй Iванавiч ШВЕД

Андрей Иванович ШВЕД

Positsioon(id): Valgevene Vabariigi peaprokurör

Sünniaeg: 21.4.1973

Sünnikoht: Glushkovichi, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Peaprokuröri juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni jätkuva represseerimise eest ning eelkõige mitmete kriminaalmenetluste algatamisega rahumeelsete meeleavaldajate, opositsiooniliidrite ja ajakirjanike vastu 2020. aasta presidendivalimiste järel. Samuti tegi ta avalikke avaldusi, milles ähvardas „loata meelavalduste“ osalisi karistusega.

17.12.2020

67.

Genadz Andreevich BOGDAN

Gennady Andreievich BOGDAN

Генадзь Андрэевiч БОГДАН

Геннадий Андреевич БОГДАН

Positsioon(id): Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülema asetäitja

Sünniaeg: 8.1.1977

Sugu: mees

Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülema asetäitja juhtival ametikohal olles tee ta järelevalvet mitme ettevõtte üle. Tema juhtimisel tegutsev organ annab rahalist, materiaalset ja tehnilist, sotsiaalset, majapidamisega seotud ja meditsiinilist toetust riigiaparaadi ning vabariiklikele ametivõimudele. Ta on presidendiga tihedalt seotud ning jätkab Lukašenka režiimi toetamist.

17.12.2020

68.

Ihar Paulavich BURMISTRAU

Igor Pavlovich BURMISTROV

Iгар Паўлавiч БУРМIСТРАЎ

Игорь Павлович БУРМИСТРОВ

Positsioon(id): siseministeeriumi sisevägede staabiülem ja ülema esimene asetäitja

Sünniaeg: 30.9.1968

Sugu: mees

Siseministeeriumi sisevägede staabiülema ja ülema esimese asetäitja juhtival ametikohal olles on ta vastutav talle allunud sisevägede poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eelkõige rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

17.12.2020

69.

Arciom Kanstantinavich DUNKA

Artem Konstantinovich DUNKO

Арцём Канстанцiнавiч ДУНЬКА

Артем Константинович ДУНЬКО

Positsioon(id): riigikontrollikomitee finantsuurimiste osakonna eriküsimuste

Sünniaeg: 8.6.1990

Sugu: mees

Riigikontrollikomitee finantsuurimiste osakonna eriküsimuste vaneminspektori juhtival ametikohal olles on ta vastutav riigiaparaadi poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt opositsiooniliidrite ja aktivistide vastu algatatud uurimiste eest.

17.12.2020

70.

Aleh Heorhievich KARAZIEI

Oleg Georgevich KARAZEI

Алег Георгiевiч КАРАЗЕЙ

Олег Георгиевич КАРАЗЕЙ

Positsioon(id): siseministeeriumi riikliku julgeolekupolitsei õiguskaitse ja ennetuse peaosakonna ennetusosakonna juht

Sünniaeg: 1.1.1979

Sünnikoht: Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Siseministeeriumi riikliku julgeolekupolitsei õiguskaitse ja ennetuse peaosakonna ennetusosakonna juhi juhtival ametikohal olles vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste järel politseijõudude juhtimisel läbi viidud represseerimis- ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

17.12.2020

71.

Dzmitry Aliaksandravich KURYAN

Dmitry Alexandrovich KURYAN

Дзмiтрый Аляксандравiч КУРЬЯН

Дмитрий Александрович КУРЬЯН

Positsioon(id): politseikolonel, siseministeeriumi peaosakonna juhi asetäitja ja õiguskaitseosakonna juht

Sünniaeg: 3.10.1974

Sugu: mees

Politseikoloneli ja siseministeeriumi peaosakonna juhi asetäitja ja õiguskaitseosakonna juhtival ametikohal olles vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste järel politseijõudude juhtimisel läbi viidud represseerimis- ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

17.12.2020

72.

Aliaksandr Henrykavich TURCHIN

Alexander (Alexandr) Henrihovich TURCHIN

Аляксандр Генрыхавiч ТУРЧЫН

Александр Генрихович ТУРЧИН

Positsioon(id): Minski piirkondliku täitevkomitee esimees

Sünniaeg: 2.7.1975

Sünnikoht: Novogrudok, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Oma ametikohal Minski piirkondliku täitevkomitee esimehena vastutab ta kohalike ametivõimude, sealhulgas mitme komitee järelevalve eest. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi.

17.12.2020

73.

Dzmitry Mikalaevich SHUMILIN

Dmitry Nikolayevich SHUMILIN

Дзмiтрый Мiкалаевiч ШУМIЛIН

Дмитрий Николаевич ШУМИЛИН

Positsioon(id): Minski linna täitevkomitee Minski linna politseijaoskonna (siseministeeriumi peaosakond) massiürituste osakonna juhataja

Sünniaeg: 26.7.1977

Sugu: mees

Minski linna täitevkomitee Minski linna politseijaoskonna massiürituste osakonna juhatajana vastutab ta kohalike ametivõimude poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tema kohta on andmeid, et ta osales isiklikult rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamises.

17.12.2020

74.

Vital Ivanavich STASIUKEVICH

Vitalyi Ivanovich STASIUKEVICH

Вiталь Iванавiч СТАСЮКЕВIЧ

Виталий Иванович СТАСЮКЕВИЧ

Positsioon(id): riikliku julgeolekupolitsei juht Grodnos/Hrodnas

Sünniaeg: 5.3.1976

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Riikliku julgeolekupolitsei juhina Grodnos/Hrodnas on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal rahumeelsete meeleavaldajate ebaseaduslikul kinnipidamisel.

17.12.2020

75.

Siarhei Leanidavich KALINNIK

Sergei Leonidovich KALINNIK

Сяргей Леанiдавiч КАЛИННИК

Сергей Леонидович КАЛИННИК

Positsioon(id): politseikolonel, Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juht

Sünniaeg: 23.7.1979

Sugu: mees

Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhina on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal ja osales ebaseaduslikult kinnipeetud meeleavaldajate piinamisel.

17.12.2020

76.

Vadzim Siarhaevich PRYGARA

Vadim Sergeyevich PRIGARA

Вадзiм Сяргеевiч ПРЫГАРА

Вадим Сергеевич ПРИГАРА

Positsioon(id): politsei kolonelleitnant, rajooni politseijaoskonna juht Maladzetšnas (Molodechnos)

Sünniaeg: 31.10.1980

Sugu: mees

Rajooni politseijaoskonna juhina Maladzetšnas (Molodechno) on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal ebaseaduslikult kinnipeetud meeleavaldajate peksmisel. Samuti tegi ta meedias meeleavaldajate kohta arvukalt halvustavaid avaldusi.

17.12.2020

77.

Viktar Ivanavich STANISLAUCHYK

Viktor Ivanovich STANISLAVCHIK

Вiктар Iванавiч СТАНIСЛАЎЧЫК

Виктор Иванович СТАНИСЛАВЧИК

Positsioon(id): Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhi asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei juht

Sünniaeg: 27.1.1971

Sugu: mees

Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhi asetäitjana ja riikliku julgeolekupolitsei juhina on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamisel ja peksmisel.

17.12.2020

78.

Aliaksandr Aliaksandravich PIETRASH

Alexander (Alexandr) Alexandrovich PETRASH

Аляксандр Аляксандравiч ПЕТРАШ

Александр Александрович ПЕТРАШ

Positsioon(id): Minski Moskovski rajoonikohtu esimees

Sünniaeg: 16.5.1988

Sugu: mees

Minski Moskovski rajoonikohtu esimehena on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi ja tugineti valetunnistajate ütlustele.

Tal oli suur roll meeleavaldajate, ajakirjanike ja opositsiooniliidrite trahvimisel ja kinnipidamisel pärast 2020. aasta presidendivalimisi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

79.

Andrei Aliaksandravich LAHUNOVICH

Andrei Alexandrovich LAHUNOVICH

Андрэй Аляксандравiч ЛАГУНОВIЧ

Андрей Александрович ЛАГУНОВИЧ

Positsioon(id): Sovetsky rajoonikohtu kohtunik Gomelis/Homyelis

Sugu: mees

Sovetsky rajoonikohtu kohtunikuna Gomelis/Homyelis on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

80.

Alena Vasileuna LITVINA

Elena Vasilevna LITVINA

Алена Васiльеўна ЛIТВIНА

Елена Васильевна ЛИТВИНА

Positsioon(id): Leninsky rajoonikohtu kohtunik Mogilevis/Magiljovis/Mahilious

Sugu: naine

Leninsky rajoonikohtu kohtunikuna Mogilevis/Magiljovis/Mahilious on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige opositsiooni aktivisti presidendikandidaadi Svetlana Tsihhanovskaja (Svetlana Tsikhanouskaya) abikaasa Sergei Tihhanovski (Siarhei Tsikhanousky) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

81.

Victoria Valeryeuna SHABUNYA

Victoria Valerevna SHABUNYA

Вiкторыя Валер’еўна ШАБУНЯ

Виктория Валерьевна ШАБУНЯ

Positsioon(id): Minski keskrajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 27.2.1974

Sugu: naine

Minski keskrajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige koordineerimisnõukogu liikme ja meeleavalduskomitee juhi Sergei Dylevsky (Sjargei Dõlevski) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

82.

Alena Aliaksandravna ZHYVITSA

Elena Alexandrovna ZHYVITSA

Алена Аляксандравна ЖЫВIЦА

Елена Александровна ЖИВИЦА

Positsioon(id): Minski Oktyabrsky rajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 9.4.1990

Sugu: naine

Minski Oktyabrsky rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

83.

Natallia Anatolievna DZIADKOVA

Natalia Anatolievna DEDKOVA

Наталля Анатольеўна ДЗЯДКОВА

Наталья Анатольевна ДЕДКОВА

Positsioon(id): Minski Partizanski rajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 2.12.1979

Sugu: naine

Minski Partizanski rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige koordineerimisnõukogu liikme Mariya Kalesnikava (Marõja Kalesnikava) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

84.

Maryna Arkadzeuna FIODARAVA

Marina Arkadievna FEDOROVA

Марына Аркадзьеўна ФЁДАРАВА

Марина Аркадьевна ФЕДОРОВА

Positsioon(id): Minski Sovetsky rajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 11.9.1965

Sugu: naine

Minski Sovetsky rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

85.

Yulia Chaslavauna HUSTYR

Yulia Cheslavovna HUSTYR

Юлiя Чаславаўна ГУСТЫР

Юлия Чеславовна ГУСТЫР

Positsioon(id): Minski keskrajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 14.1.1984

Sugu: naine

Minski keskrajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige opositsiooni presidendikandidaadi Viktar Babarika süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

86.

Alena Tsimafeeuna NYAKRASAVA

Elena Timofeyevna NEKRASOVA

Алена Цiмафееўна НЯКРАСАВА

Елена Тимофеевна НЕКРАСОВА

Positsioon(id): Minski Zavodsky rajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 26.11.1974

Sugu: naine

Minski Zavodsky rajoonikohtu kohtunikuna on vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

87.

Aliaksandr Vasilevich SHAKUTSIN

Alexander (Alexandr) Vasilevich SHAKUTIN

Аляксандр Васiльевiч ШАКУЦIН

Александр Васильевич ШАКУТИН

Positsioon(id): ettevõtja, Amkodor Holdingu omanik

Sünniaeg: 12.1.1959

Sünnikoht: Bolshoe Babino, Orša rajoon, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Ta on üks peamisi Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid, kellel on ärihuvid ehitus-, masinaehitus-, põllumajandus- ja muudes sektorites.

On teadaandeid selle kohta, et ta on üks Lukašenka presidentuuri ajal erastamisest enim kasu saanud isikuid. Ta on ka Lukašenka-meelse avaliku ühenduse Belaya Rus presiidiumi ja Valgevene Vabariigi ettevõtluse arendamise nõukogu liige.

Seeläbi saab ta kasu Lukašenka režiimist ja toetab seda.

2020. aasta juulis väljendas ta avalikult hukkamõistu opositsiooni meeleavaldustele Valgevenes, panustades seega kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisse.

17.12.2020

88.

Mikalai Mikalaevich VARABEI/VERABEI

Nikolay Nikolaevich VOROBEY

Мiкалай Мiкалаевiч ВАРАБЕЙ/ВЕРАБЕЙ

Николай Николаевич ВОРОБЕЙ

Positsioon(id): ettevõtja, Bremino Groupi kaasomanik

Sünniaeg: 4.5.1963

Sünnikoht: end. Ukraina NSV, (praegune Ukraina)

Sugu: mees

Ta on üks juhtivaid Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid, kellel on ärihuvid nafta-, söetransiidi-, pangandus- ja muudes sektorites.

Ta on kaasomanik ettevõttes Bremino Group, mis on saanud Valgevene ametivõimudelt maksusoodustusi ja muud liiki toetusi.

Seeläbi saab ta kasu Lukašenka režiimist ja toetab seda.

17.12.2020

B.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused

| | Nimed
  (Transliteratsioon inglise keelde valgevene keele põhjal)
  (Transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal) | Nimed
  (kirjapilt valgevene keeles)
  (kirjapilt vene keeles) | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjendused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Beltechexport | Белтехэкспорт | Aadress: Nezavisimosti ave. 86-B, Minsk, Valgevene
  Veebisait:https://bte.by/
  E-post:mail@bte.by | Beltechexport on eraõiguslik üksus, mis ekspordib Valgevene riigi omandis olevate ettevõtete poolt toodetud relvi ja sõjalist varustust Aafrika, Lõuna-Ameerika, Aasia ja Lähis-Ida riikidesse. Beltechexport on lähedalt seotud Valgevene kaitseministeeriumiga.
  Beltechexport saab kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda, tuues kasu presidendi administratsioonile. | 17.12.2020 |
| 2. | Dana Holdings / Dana Astra | Дана Холдингз / Дана Астра | Aadress: P. Mstislavtsa 9 (1. korrus), Minsk, Valgevene
  Registreerimisnumber: Dana Astra - 191295361
  Veebisait:https://dana-holdings.com;https://dana-holdings.com/
  E-post:PR@bir.by
  Tel: +375 17 26-93-290; +375 17 39-39-465 | Dana Holdings / Dana Astra on üks juhtivaid kinnisvaraarendus- ja ehitusettevõtteid Valgevenes. Ettevõtte sai suurte asulakomplekside ja ärikeskuste arendamiseks krunte.
  Dana Holdings / Dana Astra omanikud on lähedalt seotud president Lukašenkaga. Presidendi minia Liliya Lukašenka oli ettevõttes kõrgel ametikohal.
  Seeläbi saab Dana Holdings / Dana Astra kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda. | 17.12.2020 |
| 3. | GHU – Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi juhtiv majandusosakond (Main Economic Department of the Belarus President Property Management Directorate) | Главное хозяйственное управление | Aadress: Miasnikova str. 37, Minsk, Valgevene
  Veebisait:http://ghu.by
  E-post:ghu@ghu.by | Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi juhtiv majandusosakond (GHU) on Valgevene suurim mitteresidentidele suunatud kinnisvaraturu korraldaja ja mitmete ettevõtete järelevalve eest vastutav asutus.
  President Lukašenka palus Viktor Sheimanil, kes Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülemana GHUd vahetult kontrollib, teha järelevalvet 2020. aasta presidendivalimiste turvalisuse üle.
  Seeläbi saab GHU kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda. | 17.12.2020 |
| 4. | LLC SYNESIS | ООО „Синезис“ | Aadress: Platonova 20B, 220005 Minsk, Valgevene; Mantulinskaya 24, Moscow 123100, Venemaa
  Registreerimisnumber (УНН/ИНН): 190950894 (Valgevene); 7704734000/770301001 (Venemaa)
  Veebisait:https://synesis.partners;https://synesis-group.com/
  Tel: +375 17 240-36-50
  E-post:s@synesis.by | LLC Synesis on andnud Valgevene ametivõimude käsutusse seireplatvormid, mille kaudu saab teha otsinguid ja analüüse videomaterjalist ning kasutada näotuvastustarkvara; seeläbi vastutab ettevõte kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest Valgevene riigiaparaadi poolt.
  Synesise töötajatel on keelatud suhelda Valgevene keeles, toetades seega Lukašenka režiimi keele alusel diskrimineerimise poliitikat.
  Synesise loodud süsteemide kasutajate hulgas on Valgevene riiklik julgeolekukomitee (KGB) ja siseministeerium. Seeläbi saab ettevõte kasu seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.
  Synesise tegevjuht Alexander Shatrov kritiseeris avalikult Lukašenka režiimi vastaseid ja seadis demokraatia puudumise Valgevenes kahtluse alla. | 17.12.2020 |
| 5. | Elektromehaanikatehas AGAT OJSC (AGAT Electromechanical Plant OJSC) | Агат-электромеханический завод | Aadress: Nezavisimosti ave. 115, 220114 Minsk, Valgevene
  Tel:
  +375 17 272-01-32
  E-post: +375 17 570-41-45
  marketing@agat-emz.by
  Veebisait:https://agat-emz.by/ | Elektromehaanikatehas AGAT OJSC on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab elektromehaanikatehas AGAT OJSC kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.
  Ettevõte toodab massirahutuste ohjamiseks ette nähtud süsteemi „Rubezh“. Seda kasutati 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimise eel aset leidnud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks, mistõttu on ettevõte vastutav kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest. | 17.12.2020 |
| 6. | 140 Repair Plant | 140 ремонтный завод | Veebisait: 140zavod.org | 140 Repair Plant on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab elektromehaanikatehas 140 Repair Plant kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.
  Ettevõte toodab transpordisõidukeid ja relvastatud sõidukeid, mida kasutati 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimise eel aset leidnud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks, mistõttu on ettevõte vastutav kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest. | 17.12.2020 |
| 7. | MZKT (teise nimega VOLAT) | МЗКТ - Минский завод колёсных тягачей | Veebisait: www.mzkt.by | MZKT (teise nimega VOLAT) on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab MZKT (teise nimega VOLAT) kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.
  2020. aasta Valgevene presidendivalimiste eel toimunud president Lukašenka tehasekülastuse tõttu meelt avaldanud ja streikinud MZKT töötajad vallandati, mistõttu on ettevõte vastutav inimõiguste rikkumise eest. | 17.12.2020 |

Nimed

(Transliteratsioon inglise keelde valgevene keele põhjal)

(Transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal)

Nimed

(kirjapilt valgevene keeles)

(kirjapilt vene keeles)

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjendused

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Beltechexport

Белтехэкспорт

Aadress: Nezavisimosti ave. 86-B, Minsk, Valgevene

Veebisait:https://bte.by/

E-post:mail@bte.by

Beltechexport on eraõiguslik üksus, mis ekspordib Valgevene riigi omandis olevate ettevõtete poolt toodetud relvi ja sõjalist varustust Aafrika, Lõuna-Ameerika, Aasia ja Lähis-Ida riikidesse. Beltechexport on lähedalt seotud Valgevene kaitseministeeriumiga.

Beltechexport saab kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda, tuues kasu presidendi administratsioonile.

17.12.2020

2.

Dana Holdings / Dana Astra

Дана Холдингз / Дана Астра

Aadress: P. Mstislavtsa 9 (1. korrus), Minsk, Valgevene

Registreerimisnumber: Dana Astra - 191295361

Veebisait:https://dana-holdings.com;https://dana-holdings.com/

E-post:PR@bir.by

Tel: +375 17 26-93-290; +375 17 39-39-465

Dana Holdings / Dana Astra on üks juhtivaid kinnisvaraarendus- ja ehitusettevõtteid Valgevenes. Ettevõtte sai suurte asulakomplekside ja ärikeskuste arendamiseks krunte.

Dana Holdings / Dana Astra omanikud on lähedalt seotud president Lukašenkaga. Presidendi minia Liliya Lukašenka oli ettevõttes kõrgel ametikohal.

Seeläbi saab Dana Holdings / Dana Astra kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

17.12.2020

3.

GHU – Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi juhtiv majandusosakond (Main Economic Department of the Belarus President Property Management Directorate)

Главное хозяйственное управление

Aadress: Miasnikova str. 37, Minsk, Valgevene

Veebisait:http://ghu.by

E-post:ghu@ghu.by

Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi juhtiv majandusosakond (GHU) on Valgevene suurim mitteresidentidele suunatud kinnisvaraturu korraldaja ja mitmete ettevõtete järelevalve eest vastutav asutus.

President Lukašenka palus Viktor Sheimanil, kes Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülemana GHUd vahetult kontrollib, teha järelevalvet 2020. aasta presidendivalimiste turvalisuse üle.

Seeläbi saab GHU kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

17.12.2020

4.

LLC SYNESIS

ООО „Синезис“

Aadress: Platonova 20B, 220005 Minsk, Valgevene; Mantulinskaya 24, Moscow 123100, Venemaa

Registreerimisnumber (УНН/ИНН): 190950894 (Valgevene); 7704734000/770301001 (Venemaa)

Veebisait:https://synesis.partners;https://synesis-group.com/

Tel: +375 17 240-36-50

E-post:s@synesis.by

LLC Synesis on andnud Valgevene ametivõimude käsutusse seireplatvormid, mille kaudu saab teha otsinguid ja analüüse videomaterjalist ning kasutada näotuvastustarkvara; seeläbi vastutab ettevõte kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest Valgevene riigiaparaadi poolt.

Synesise töötajatel on keelatud suhelda Valgevene keeles, toetades seega Lukašenka režiimi keele alusel diskrimineerimise poliitikat.

Synesise loodud süsteemide kasutajate hulgas on Valgevene riiklik julgeolekukomitee (KGB) ja siseministeerium. Seeläbi saab ettevõte kasu seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

Synesise tegevjuht Alexander Shatrov kritiseeris avalikult Lukašenka režiimi vastaseid ja seadis demokraatia puudumise Valgevenes kahtluse alla.

17.12.2020

5.

Elektromehaanikatehas AGAT OJSC (AGAT Electromechanical Plant OJSC)

Агат-электромеханический завод

Aadress: Nezavisimosti ave. 115, 220114 Minsk, Valgevene

Tel:

+375 17 272-01-32

E-post: +375 17 570-41-45

marketing@agat-emz.by

Veebisait:https://agat-emz.by/

Elektromehaanikatehas AGAT OJSC on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab elektromehaanikatehas AGAT OJSC kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

Ettevõte toodab massirahutuste ohjamiseks ette nähtud süsteemi „Rubezh“. Seda kasutati 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimise eel aset leidnud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks, mistõttu on ettevõte vastutav kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest.

17.12.2020

6.

140 Repair Plant

140 ремонтный завод

Veebisait: 140zavod.org

140 Repair Plant on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab elektromehaanikatehas 140 Repair Plant kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

Ettevõte toodab transpordisõidukeid ja relvastatud sõidukeid, mida kasutati 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimise eel aset leidnud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks, mistõttu on ettevõte vastutav kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest.

17.12.2020

7.

MZKT (teise nimega VOLAT)

МЗКТ - Минский завод колёсных тягачей

Veebisait: www.mzkt.by

MZKT (teise nimega VOLAT) on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab MZKT (teise nimega VOLAT) kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

2020. aasta Valgevene presidendivalimiste eel toimunud president Lukašenka tehasekülastuse tõttu meelt avaldanud ja streikinud MZKT töötajad vallandati, mistõttu on ettevõte vastutav inimõiguste rikkumise eest.

17.12.2020

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/62 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/62

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/340,

17. detsember 2020,

millega muudetakse delegeeritud määrusi (EL) 2019/2013, (EL) 2019/2014, (EL) 2019/2015, (EL) 2019/2016, (EL) 2019/2017 ja (EL) 2019/2018 seoses kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite, valgusallikate, jahutus-külmutusseadmete, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate, ja otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete energiamärgistuse nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta määrust (EL) 2017/1369, millega kehtestatakse energiamärgistuse raamistik ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2010/30/EL, (1) eelkõige selle artikli 11 lõiget 5 ja artiklit 16,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2017/1369 on antud komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2017/1369 on antud komisjonile õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte.

| (2) | Kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite, valgusallikate, külmutusseadmete, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate ja otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete energiamärgistust käsitlevad sätted kehtestati komisjoni delegeeritud määrustega (EL) 2019/2013, (2) (EL) 2019/2014, (3) (EL) 2019/2015, (4) (EL) 2019/2016, (5) (EL) 2019/2017 (6) ja (EL) 2019/2018 (7) (edaspidi „muudetud määrused“). |
| --- | --- |

(2)

Kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite, valgusallikate, külmutusseadmete, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate ja otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete energiamärgistust käsitlevad sätted kehtestati komisjoni delegeeritud määrustega (EL) 2019/2013, (2) (EL) 2019/2014, (3) (EL) 2019/2015, (4) (EL) 2019/2016, (5) (EL) 2019/2017 (6) ja (EL) 2019/2018 (7) (edaspidi „muudetud määrused“).

| (3) | Selleks, et vältida tootjatele ja riiklikele turujärelevalveasutustele segaduse tekitamist seoses tehnilisse dokumentatsiooni lisatavate ja toodete andmebaasi üles laaditavate väärtustega ning seoses kontrollimisel lubatud hälvetega, tuleks lisada esitatud väärtuste mõiste. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et vältida tootjatele ja riiklikele turujärelevalveasutustele segaduse tekitamist seoses tehnilisse dokumentatsiooni lisatavate ja toodete andmebaasi üles laaditavate väärtustega ning seoses kontrollimisel lubatud hälvetega, tuleks lisada esitatud väärtuste mõiste.

| (4) | Tehniline dokumentatsioon peaks olema piisav, et võimaldada turujärelevalveasutustel kontrollida märgisel ja toote teabelehel avaldatud väärtusi. Kooskõlas määruse (EL) 2017/1369 artikliga 12 tuleks mudeli esitatud väärtused sisestada toodete andmebaasi. |
| --- | --- |

(4)

Tehniline dokumentatsioon peaks olema piisav, et võimaldada turujärelevalveasutustel kontrollida märgisel ja toote teabelehel avaldatud väärtusi. Kooskõlas määruse (EL) 2017/1369 artikliga 12 tuleks mudeli esitatud väärtused sisestada toodete andmebaasi.

| (5) | Toodete asjakohaste näitajate mõõtmisel või arvutamisel tuleks kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid. Neis meetodeis tuleks arvesse võtta üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas, kui need on olemas, harmoneeritud standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa standardiorganisatsioonid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 I lisas (8). |
| --- | --- |

(5)

Toodete asjakohaste näitajate mõõtmisel või arvutamisel tuleks kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid. Neis meetodeis tuleks arvesse võtta üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas, kui need on olemas, harmoneeritud standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa standardiorganisatsioonid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 I lisas (8).

| (6) | Valgusallikaid sisaldavaid tooteid, millest neid valgusallikaid ei saa kontrollimiseks eemaldada üht või mitut neist kahjustamata, tuleks vastavuse hindamiseks ja kontrollimiseks katsetada valgusallikatena. |
| --- | --- |

(6)

Valgusallikaid sisaldavaid tooteid, millest neid valgusallikaid ei saa kontrollimiseks eemaldada üht või mitut neist kahjustamata, tuleks vastavuse hindamiseks ja kontrollimiseks katsetada valgusallikatena.

| (7) | Kuvarite jaoks ei ole ühtlustatud standardeid veel välja töötatud ning asjakohased olemasolevad standardid ei hõlma kõiki vajalikke reguleeritud näitajaid, eelkõige seoses laiendatud heledusvahemiku ja heleduse automaatse reguleerimisega. Kuni Euroopa standardiasutused ei ole kõnealuseid tooterühmi käsitlevaid harmoneeritud standardeid vastu võtnud, tuleks mõõtmiste ja arvutuste võrreldavuse tagamiseks kasutada käesolevas määruses sätestatud üleminekumeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnilist taset. |
| --- | --- |

(7)

Kuvarite jaoks ei ole ühtlustatud standardeid veel välja töötatud ning asjakohased olemasolevad standardid ei hõlma kõiki vajalikke reguleeritud näitajaid, eelkõige seoses laiendatud heledusvahemiku ja heleduse automaatse reguleerimisega. Kuni Euroopa standardiasutused ei ole kõnealuseid tooterühmi käsitlevaid harmoneeritud standardeid vastu võtnud, tuleks mõõtmiste ja arvutuste võrreldavuse tagamiseks kasutada käesolevas määruses sätestatud üleminekumeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnilist taset.

| (8) | Loomuliku konvektsiooniga mitteläbipaistvate ustega püstkülmikud on tööstuslikud jahutus-külmutusseadmed, mille määratlus on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/1094, (9) ning seetõttu tuleks need delegeeritud määrusest (EL) 2019/2018 välja jätta. |
| --- | --- |

(8)

Loomuliku konvektsiooniga mitteläbipaistvate ustega püstkülmikud on tööstuslikud jahutus-külmutusseadmed, mille määratlus on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2015/1094, (9) ning seetõttu tuleks need delegeeritud määrusest (EL) 2019/2018 välja jätta.

| (9) | Määruses (EL) 2019/2018 kasutatav terminoloogia ja katsemeetodid on kooskõlas standardite EN 16901, EN 16902, EN 50597 ning EN ISO 23953-2 ja EN 16838 terminoloogia ja katsemeetoditega. |
| --- | --- |

(9)

Määruses (EL) 2019/2018 kasutatav terminoloogia ja katsemeetodid on kooskõlas standardite EN 16901, EN 16902, EN 50597 ning EN ISO 23953-2 ja EN 16838 terminoloogia ja katsemeetoditega.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmeid arutasid määruse (EL) 2017/1369 artiklite 14 ja 17 kohaselt nõuandefoorum ja liikmesriikide eksperdid. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmeid arutasid määruse (EL) 2017/1369 artiklite 14 ja 17 kohaselt nõuandefoorum ja liikmesriikide eksperdid.

| (11) | Delegeeritud määrusi (EL) 2019/2013, (EL) 2019/2014, (EL) 2019/2015, (EL) 2019/2016, (EL) 2019/2017 ja (EL) 2019/2018 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Delegeeritud määrusi (EL) 2019/2013, (EL) 2019/2014, (EL) 2019/2015, (EL) 2019/2016, (EL) 2019/2017 ja (EL) 2019/2018 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2013 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2019/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | kuvarid, mis on komponendid või sõlmed, nagu on määratletud direktiivi 2009/125/EÜ artikli 2 punktis 2;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 2 punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

kuvarid, mis on komponendid või sõlmed, nagu on määratletud direktiivi 2009/125/EÜ artikli 2 punktis 2;“.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 10 asendatakse järgmisega:






  „10) | „HiNa“ – HiNa (High Network Availability), nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1275/2008 artiklis 2 (*1); |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 10 asendatakse järgmisega:

„10)

„HiNa“ – HiNa (High Network Availability), nagu on määratletud komisjoni määruse (EÜ) nr 1275/2008 artiklis 2 (*1);

High Network Availability

*1

(*1)  Komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1275/2008, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis (ELT L 339, 18.12.2008, lk 45).“;"

*1

| b) | punkt 17 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

punkt 17 jäetakse välja.

| 3) | Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“;

| 4) | I, II, III, IV,, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatule. |
| --- | --- |

4)

I, II, III, IV,, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatule.

Artikkel 2

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2014 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2019/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“;

| 2) | I, IV, V, VI, VIII, IX ja X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

2)

I, IV, V, VI, VIII, IX ja X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2015 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2019/2015 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | „põhitoode“ – toode, milles on üks või mitu valgusallikat ja/või eraldiseisvat talitlusseadist või mõlemad, sealhulgas, kuid mitte ainult, valgustid, mida saab lahti võtta, et oleks võimalik eraldi kontrollida selle valgusallikat (-allikaid), ning valgusallikat (-allikaid) sisaldavad kodumajapidamisseadmed ja mööbliesemed (riiulid, peeglid, letid);“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

„põhitoode“ – toode, milles on üks või mitu valgusallikat ja/või eraldiseisvat talitlusseadist või mõlemad, sealhulgas, kuid mitte ainult, valgustid, mida saab lahti võtta, et oleks võimalik eraldi kontrollida selle valgusallikat (-allikaid), ning valgusallikat (-allikaid) sisaldavad kodumajapidamisseadmed ja mööbliesemed (riiulid, peeglid, letid);“.

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“;

| b) | lõike 1 punkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | erandina määruse (EL) 2017/1369 artikli 11 lõike 13 punktist b tehakse edasimüüjate nõudel ja vastavalt artikli 4 punktile e trükitud märgised toodete klassifikatsiooni muutmiseks kättesaadavaks kleebisena, mis on sama suur kui juba olemasolev märgis.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt i asendatakse järgmisega:

„i)

erandina määruse (EL) 2017/1369 artikli 11 lõike 13 punktist b tehakse edasimüüjate nõudel ja vastavalt artikli 4 punktile e trükitud märgised toodete klassifikatsiooni muutmiseks kättesaadavaks kleebisena, mis on sama suur kui juba olemasolev märgis.“;

| c) | lisatakse järgmine lõige 1a:

  „1a.   Erandina määruse (EL) 2017/1369 artikli 11 lõike 13 punktist a esitab tarnija valgusallika turule laskmisel valgusallikale kehtiva märgise kuni 31. augustini 2021 ja muudetud klassifikatsiooniga märgise alates 1. septembrist 2021. Tarnija võib otsustada varustada ajavahemikul 1. juulist kuni 31. augustini 2021 turule lastud valgusallikad juba muudetud klassifikatsiooniga märgisega, kui samasse või samaväärsetesse mudelitesse kuuluvaid valgusallikaid ei lastud turule enne 1. juulit 2021. Sellisel juhul ei paku edasimüüja neid valgusallikaid müügiks enne 1. septembrit 2021. Tarnijad teavitavad asjaomaseid edasimüüjaid sellest niipea kui võimalik, sealhulgas kui nad lisavad sellised üksused edasimüüjatele tehtavatesse pakkumistesse.“; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige 1a:

„1a.   Erandina määruse (EL) 2017/1369 artikli 11 lõike 13 punktist a esitab tarnija valgusallika turule laskmisel valgusallikale kehtiva märgise kuni 31. augustini 2021 ja muudetud klassifikatsiooniga märgise alates 1. septembrist 2021. Tarnija võib otsustada varustada ajavahemikul 1. juulist kuni 31. augustini 2021 turule lastud valgusallikad juba muudetud klassifikatsiooniga märgisega, kui samasse või samaväärsetesse mudelitesse kuuluvaid valgusallikaid ei lastud turule enne 1. juulit 2021. Sellisel juhul ei paku edasimüüja neid valgusallikaid müügiks enne 1. septembrit 2021. Tarnijad teavitavad asjaomaseid edasimüüjaid sellest niipea kui võimalik, sealhulgas kui nad lisavad sellised üksused edasimüüjatele tehtavatesse pakkumistesse.“;

| 3) | artikli 4 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Erandina määruse (EL) 2017/1369 artikli 11 lõikest 13 asendatakse müügikohtades olevate valgusallikate märgised kaheksateistkümne kuu jooksul käesoleva määruse kohaldamisest muudetud klassifikatsiooniga märgistega, mis kataksid olemasoleva märgise, sealhulgas juhul, kui see on pakendile trükitud või kinnitatud, ning muudetud klassifikatsiooniga märgiseid ei esitata enne nimetatud kuupäeva.“; |
| --- | --- | --- |

3)

artikli 4 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Erandina määruse (EL) 2017/1369 artikli 11 lõikest 13 asendatakse müügikohtades olevate valgusallikate märgised kaheksateistkümne kuu jooksul käesoleva määruse kohaldamisest muudetud klassifikatsiooniga märgistega, mis kataksid olemasoleva märgise, sealhulgas juhul, kui see on pakendile trükitud või kinnitatud, ning muudetud klassifikatsiooniga märgiseid ei esitata enne nimetatud kuupäeva.“;

| 4) | Artikli 10 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

  „Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2021. Artikli 3 punkti 1 alapunkti b kohaldatakse siiski alates 1. maist 2021 ja artikli 3 punkti 2 alapunkti a alates 1. märtsist 2022.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 10 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

„Seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2021. Artikli 3 punkti 1 alapunkti b kohaldatakse siiski alates 1. maist 2021 ja artikli 3 punkti 2 alapunkti a alates 1. märtsist 2022.“

| 5) | I, III, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisas sätestatule. |
| --- | --- |

5)

I, III, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisas sätestatule.

Artikkel 4

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2016 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2019/2016 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt 31 asendatakse järgmisega:






  „31) | „teisaldatav jahutus-külmutusseade“ – jahutus-külmutusseade, mida võib kasutada seal, kus ei ole juurdepääsu avalikule elektrivõrgule, ning mis kasutab jahutus-külmutusfunktsiooni jaoks energia saamiseks madalpinget (< 120 V alalispinge) või kütust või mõlemat, sealhulgas jahutus-külmutusseadmed, mis võivad peale madalpinge ja kütuse töötada ka avaliku elektrivõrgu toitel välise vahelduvvoolu-alalisvoolu muunduri kaudu, mis tuleb eraldi osta. Vahelduvvoolu-alalisvoolumuunduriga turule lastud seade ei ole teisaldatav jahutus-külmutusseade;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt 31 asendatakse järgmisega:

„31)

„teisaldatav jahutus-külmutusseade“ – jahutus-külmutusseade, mida võib kasutada seal, kus ei ole juurdepääsu avalikule elektrivõrgule, ning mis kasutab jahutus-külmutusfunktsiooni jaoks energia saamiseks madalpinget (< 120 V alalispinge) või kütust või mõlemat, sealhulgas jahutus-külmutusseadmed, mis võivad peale madalpinge ja kütuse töötada ka avaliku elektrivõrgu toitel välise vahelduvvoolu-alalisvoolu muunduri kaudu, mis tuleb eraldi osta. Vahelduvvoolu-alalisvoolumuunduriga turule lastud seade ei ole teisaldatav jahutus-külmutusseade;“.

| 2) | Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“. |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“.

| 3) | Artikli 11 kolmas lõige asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2021. Artiklit 10 kohaldatakse siiski alates 25. detsembrist 2019, artikli 3 punkti 1 alapunkte a, b ja c kohaldatakse alates 1. novembrist 2020 ning kohustust esitada V lisa tabelis 6 osutatud valgusallika näitajate energiatõhususe klass kohaldatakse alates 1. märtsist 2022.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 11 kolmas lõige asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2021. Artiklit 10 kohaldatakse siiski alates 25. detsembrist 2019, artikli 3 punkti 1 alapunkte a, b ja c kohaldatakse alates 1. novembrist 2020 ning kohustust esitada V lisa tabelis 6 osutatud valgusallika näitajate energiatõhususe klass kohaldatakse alates 1. märtsist 2022.“

| 4) | I, II, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisas sätestatule. |
| --- | --- |

4)

I, II, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisas sätestatule.

Artikkel 5

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2017 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2019/2017 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“.

| 2) | I, II, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisas sätestatule. |
| --- | --- |

2)

I, II, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisas sätestatule.

Artikkel 6

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2018 muudatused

Delegeeritud määrust (EL) 2019/2018 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 2 punkt j asendatakse järgmisega:






  „j) | nurga- ja karussellkülmikud;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 2 punkt j asendatakse järgmisega:

„j)

nurga- ja karussellkülmikud;“.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 15 asendatakse järgmisega:






  „15) | „nurgakülmik“ – otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade, mida kasutatakse kahe üksteise suhtes nurga all ja/või kaarjalt paikneva sirge külmiku ühendamiseks. Nurgakülmikul ei ole kindlat pikitelge või pikkust, sest see on mõeldud vahe täitmiseks (s.o kiilukujuline või muu sarnase kujuga külmik) ning ei ole ette nähtud eraldiseisva jahutus-külmutusüksusena kasutamiseks. Nurgakülmiku otsad asuvad üksteise suhtes 30–90° nurga all;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 15 asendatakse järgmisega:

„15)

„nurgakülmik“ – otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade, mida kasutatakse kahe üksteise suhtes nurga all ja/või kaarjalt paikneva sirge külmiku ühendamiseks. Nurgakülmikul ei ole kindlat pikitelge või pikkust, sest see on mõeldud vahe täitmiseks (s.o kiilukujuline või muu sarnase kujuga külmik) ning ei ole ette nähtud eraldiseisva jahutus-külmutusüksusena kasutamiseks. Nurgakülmiku otsad asuvad üksteise suhtes 30–90° nurga all;“;

| b) | lisatakse punkt 25:






  „25) | „karussellkülmik“ – ümmargune/ringikujuline poekülmik, mida saab paigaldada eraldiseisva üksusena või kahte sirget poekülmikut ühendava üksusena. Karussellkülmikutel võib olla ka pöördsüsteem, mis muudab toiduainete väljapaneku 360 ° ulatuses nähtavaks;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 25:

„25)

„karussellkülmik“ – ümmargune/ringikujuline poekülmik, mida saab paigaldada eraldiseisva üksusena või kahte sirget poekülmikut ühendava üksusena. Karussellkülmikutel võib olla ka pöördsüsteem, mis muudab toiduainete väljapaneku 360 ° ulatuses nähtavaks;“;

| c) | lisatakse punkt 26:






  „26) | „poekülmik“ – otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade, mis on ette nähtud toiduainete ja muude toodete müügiks ja väljapanekuks jaemüügiasutustes, näiteks kauplustes. Joogijahuteid, külmmüügiautomaate, jäätise annustamise külmlette ja jäätisekülmikuid ei.’ peeta poekülmikuteks.“; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt 26:

„26)

„poekülmik“ – otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade, mis on ette nähtud toiduainete ja muude toodete müügiks ja väljapanekuks jaemüügiasutustes, näiteks kauplustes. Joogijahuteid, külmmüügiautomaate, jäätise annustamise külmlette ja jäätisekülmikuid ei.’ peeta poekülmikuteks.“;

| 3) | Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

V lisas sätestatud toote teabelehel olevate näitajate väärtused sisestatakse toodete andmebaasi avalikku osasse;“;

| 4) | Artikli 9 kolmas lõige asendatakse järgmisega:

  „Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2021, välja arvatud kohustus esitada V lisa tabeli 10 5. osas osutatud valgusallika parameetrite energiatõhususe klass, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2022.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 9 kolmas lõige asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2021, välja arvatud kohustus esitada V lisa tabeli 10 5. osas osutatud valgusallika parameetrite energiatõhususe klass, mida kohaldatakse alates 1. märtsist 2022.“

| 5) | I, III, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisas sätestatule. |
| --- | --- |

5)

I, III, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisas sätestatule.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikli 1 lõiget 4, artikli 2 lõiget 2, artikli 4 lõiget 4, artikli 5 lõiget 2 ja artikli 6 lõiget 5 kohaldatakse alates 1. maist 2021. Artikli 3 lõike 2 punkti a kohaldatakse alates 1. maist 2021. Artikli 3 lõike 2 punkti c kohaldatakse alates 1. juulist 2021. Artikli 3 lõiget 1, artikli 3 lõike 2 punkti b, artikli 3 lõiget 3 ja artikli 3 lõiget 5 kohaldatakse alates 1. septembrist 2021.

See määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2020

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 198, 28.7.2017, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 11. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2013, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1369 seoses kuvarite energiamärgistusega ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2010 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 11. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1369 seoses kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite energiamärgistusega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1061/2010 ja komisjoni direktiiv 96/60/EÜ (ELT L 315, 5.12.2019, lk 29).

3

(4)  Komisjoni 11. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1369 seoses valgusallikate energiamärgistusega ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 874/2012 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 68).

4

(5)  Komisjoni 11. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2016, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1369 seoses kodumajapidamises kasutatavate jahutus-külmutusseadmete energiamärgistusega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1060/2010 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 102).

5

(6)  Komisjoni 11. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2017, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1369 seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistusega ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 1059/2010 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 134).

6

(7)  Komisjoni 11. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/2018, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2017/1369 seoses otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete energiamärgistusega (ELT L 315, 5.12.2019, lk 155).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

8

(9)  Komisjoni 5. mai 2015. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/1094, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete energiamärgistusega (ELT L 177, 8.7.2015, lk 2).

9

---

I LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2013 I, II, III, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisas lisatakse punktid 29 ja 30 järgmises sõnastuses:






  „29) | „esitatud väärtused“
  – väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust; |
| --- | --- | --- |

1)

I lisas lisatakse punktid 29 ja 30 järgmises sõnastuses:

„29)

„esitatud väärtused“
  – väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust;

| 30) | „garantii“ – jaemüüja või tarnija järgmine kohustus tarbija ees:






  a) | hüvitada makstud hind või |
| --- | --- | --- |

30)

„garantii“ – jaemüüja või tarnija järgmine kohustus tarbija ees:

a)

hüvitada makstud hind või

| b) | asendada või parandada kuvarid või neid käidelda mis tahes viisil, kui need ei vasta garantiiavalduses või asjakohases reklaamis esitatud kirjeldusele.“ |
| --- | --- |

b)

asendada või parandada kuvarid või neid käidelda mis tahes viisil, kui need ei vasta garantiiavalduses või asjakohases reklaamis esitatud kirjeldusele.“

| 2) | II lisa punkti B lõppu lisatakse järgmine lõik:

  „Energiatõhususe indeksi arvutamiseks kasutatakse sisselülitatud seisundi võimsuse (Pmeasured
  ) ja vaatlusala pindala (A) kohta esitatud väärtusi, nagu on loetletud VI lisa tabelis 5.“ |
| --- | --- |

2)

II lisa punkti B lõppu lisatakse järgmine lõik:

„Energiatõhususe indeksi arvutamiseks kasutatakse sisselülitatud seisundi võimsuse (Pmeasured
  ) ja vaatlusala pindala (A) kohta esitatud väärtusi, nagu on loetletud VI lisa tabelis 5.“

| 3) | III lisa 2. osa punkti f alapunkti 10 lõppu lisatakse järgmine lõik:

  „Kui kuvar ei toeta HDRi, ei kuvata HDRi piktogrammi ega energiatõhususe klasside tähti. Ekraani piktogramm, mis näitab ekraani suurust ja eraldusteravust, peab paiknema vertikaalselt energiatarbimise näidu all oleva ala keskel.“ |
| --- | --- |

3)

III lisa 2. osa punkti f alapunkti 10 lõppu lisatakse järgmine lõik:

„Kui kuvar ei toeta HDRi, ei kuvata HDRi piktogrammi ega energiatõhususe klasside tähti. Ekraani piktogramm, mis näitab ekraani suurust ja eraldusteravust, peab paiknema vertikaalselt energiatarbimise näidu all oleva ala keskel.“

| 4) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse teine lõik järgmises sõnastuses:

  „Olemasolevate asjakohaste standardite puudumisel ja kuni asjakohaste harmoneeritud standardite viidete avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas kasutatakse komisjoni määruse (EL) 2019/2021 (millega kehtestatakse kuvarite ökodisaini nõuded) IIIa lisas sätestatud ülemineku katsemeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnika taset.“; |
| --- | --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse teine lõik järgmises sõnastuses:

„Olemasolevate asjakohaste standardite puudumisel ja kuni asjakohaste harmoneeritud standardite viidete avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas kasutatakse komisjoni määruse (EL) 2019/2021 (millega kehtestatakse kuvarite ökodisaini nõuded) IIIa lisas sätestatud ülemineku katsemeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnika taset.“;

| b) | lisa lõppu lisatakse järgmine tekst:

  „Standardse heledusvahemiku, laiendatud heledusvahemiku, heleduse automaatse reguleerimise ekraani heleduse, suhtelise valge tippheleduse ja muu heleduse mõõtmised tehakse vastavalt komisjoni määruse (EL) 2019/2021 III lisa tabelile 3a.“ |
| --- | --- |

b)

lisa lõppu lisatakse järgmine tekst:

„Standardse heledusvahemiku, laiendatud heledusvahemiku, heleduse automaatse reguleerimise ekraani heleduse, suhtelise valge tippheleduse ja muu heleduse mõõtmised tehakse vastavalt komisjoni määruse (EL) 2019/2021 III lisa tabelile 3a.“

| 5) | V lisa tabel 4 asendatakse järgmisega: | „Näitaja | Näitaja väärtus ja täpsus | Mõõtühik | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tarnija nimi või kaubamärk  (2)
   (3). | | TEKST | |
| | Tarnija aadress  (2)
   (3)
   (4). | | | Vastavalt tarnija registreerimise teabele toote andmebaasis. |
| 2. | Mudelitähis  (2) | | TEKST | |
| 3. | Energiaklass standardse heledusvahemiku (SDR) puhul | [A/B/C/D/E/F/G] | | |
| 4. | Sisselülitatud seisundi energiatarbimine standardses heledusvahemikus (SDR) | X,X | W | Alla 100 W puhul ümardatud ühe kümnendkohani, alates 100 W ümardatud täisarvuni. |
| 5. | Energiatõhususe klass (HDR) | [A/B/C/D/E/F/G] või puudub | | Kui toodete andmebaas tekitab selle lahtri lõpliku sisu automaatselt, ei pea tarnija neid andmeid sisestama. Väärtus „puudub“, kui HDRi ei kasutata |
| 6. | Sisselülitatud seisundi energiatarbimine laiendatud heledusvahemiku (HDR) puhul (kui seda kasutatakse) | X,X | W | Alla 100 W väärtuse puhul ümardatud ühe kümnendkohani, alates 100 W väärtuse ümardatud täisarvuni (väärtuse „puudub“ puhul väärtus 0 (null)). |
| 7. | Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (kui on asjakohane) | X,X | W | |
| 8. | Energiatarbimine ooteseisundis (kui on asjakohane) | X,X | W | |
| 9. | Energiatarbimine võrguühendusega ooteseisundis (kui on asjakohane) | X,X | W | |
| 10. | Kuvari liik | [televiisor/arvutikuvar/infoekraan/muu] | | Valida üks |
| 11. | Suuruste suhe | X | : | Y | täisarv | Nt 16:9, 21:9 jne. |
| 12. | Ekraani eraldusteravus | X | × | Y | pikslid | Horisontaalne ja vertikaalne eraldusteravus pikslites |
| 13. | Ekraani diagonaal | X,X | cm | Ümardatud ühe kümnendkohani. |
| 14. | Ekraani diagonaal | X | tollid | Soovi korral, tollides, ümardatud täisarvuni. |
| 15. | Ekraani nähtava osa pindala | X,X | dm2 | Ümardatud ühe kümnendkohani |
| 16. | Kasutatud ekraanitehnoloogia | TEKST | | Nt LCD/LED LCD/QLED LCD/OLED/MicroLED/QDLED/SED/FED/EPD jne. |
| 17. | Heleduse automaatne reguleerimine (Automatic Brightness Control, ABC) | [JAH/EI] | | Peab olema vaikimisi aktiveeritud (kui JAH) |
| 18. | Häältuvastuse andur | [JAH/EI] | | |
| 19. | Liikumisandur | [JAH/EI] | | Peab olema vaikimisi aktiveeritud (kui JAH) |
| 20. | Kujutise värskendussagedus (vaikimisi) | X | Hz | |
| 21. | Tarkvara ja püsivara uuenduste minimaalne tagatud kättesaadavus (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast  (2)
   (3) | X | Aastad | Nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1 (1) |
| 22. | Varuosade minimaalne tagatud kättesaadavus (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast  (2)
   (3) | X | Aastad | Nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1 |
| 23. | Minimaalne tagatud tootetugi  (2)
   (3) | X | Aastad | Nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1 |
| | Tarnija pakutava üldgarantii minimaalne kestus  (2)
   (3) | X | Aastad | |
| 24. | Toiteallika liik | Sisemine/väline/standardne väline | | Valida üks |
| 25. | Välistoiteallikas (mittestandardne ja lisatud tootekasti) |
| i | | TEKST | Kirjeldus |
| | ii | Sisendpinge | X | V | |
| iii | Väljundpinge | X,X | V | |
| 26. | Standardne välistoiteallikas (või sobiv toiteallikas, kui seda pole lisatud tootekasti) |
| i | Toetatud standardi nimi või nende nimekiri | TEKST | |
| ii | Nõutav väljundpinge | X,X | V | |
| iii | Nõutav voolutugevus (minimaalne) | X,X | A | |
| iv | Nõutav voolusagedus | XX | Hz | |

5)

V lisa tabel 4 asendatakse järgmisega:

„Näitaja

Näitaja väärtus ja täpsus

Mõõtühik

Märkused

1.

Tarnija nimi või kaubamärk  (2)
   (3).

TEKST

Tarnija aadress  (2)
   (3)
   (4).

Vastavalt tarnija registreerimise teabele toote andmebaasis.

2.

Mudelitähis  (2)

TEKST

3.

Energiaklass standardse heledusvahemiku (SDR) puhul

[A/B/C/D/E/F/G]

4.

Sisselülitatud seisundi energiatarbimine standardses heledusvahemikus (SDR)

X,X

W

Alla 100 W puhul ümardatud ühe kümnendkohani, alates 100 W ümardatud täisarvuni.

5.

Energiatõhususe klass (HDR)

[A/B/C/D/E/F/G] või puudub

Kui toodete andmebaas tekitab selle lahtri lõpliku sisu automaatselt, ei pea tarnija neid andmeid sisestama. Väärtus „puudub“, kui HDRi ei kasutata

6.

Sisselülitatud seisundi energiatarbimine laiendatud heledusvahemiku (HDR) puhul (kui seda kasutatakse)

X,X

W

Alla 100 W väärtuse puhul ümardatud ühe kümnendkohani, alates 100 W väärtuse ümardatud täisarvuni (väärtuse „puudub“ puhul väärtus 0 (null)).

7.

Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (kui on asjakohane)

X,X

W

8.

Energiatarbimine ooteseisundis (kui on asjakohane)

X,X

W

9.

Energiatarbimine võrguühendusega ooteseisundis (kui on asjakohane)

X,X

W

10.

Kuvari liik

[televiisor/arvutikuvar/infoekraan/muu]

Valida üks

11.

Suuruste suhe

X

:

Y

täisarv

Nt 16:9, 21:9 jne.

12.

Ekraani eraldusteravus

X

×

Y

pikslid

Horisontaalne ja vertikaalne eraldusteravus pikslites

13.

Ekraani diagonaal

X,X

cm

Ümardatud ühe kümnendkohani.

14.

Ekraani diagonaal

X

tollid

Soovi korral, tollides, ümardatud täisarvuni.

15.

Ekraani nähtava osa pindala

X,X

dm2

Ümardatud ühe kümnendkohani

16.

Kasutatud ekraanitehnoloogia

TEKST

Nt LCD/LED LCD/QLED LCD/OLED/MicroLED/QDLED/SED/FED/EPD jne.

17.

Heleduse automaatne reguleerimine (Automatic Brightness Control, ABC)

[JAH/EI]

Peab olema vaikimisi aktiveeritud (kui JAH)

18.

Häältuvastuse andur

[JAH/EI]

19.

Liikumisandur

[JAH/EI]

Peab olema vaikimisi aktiveeritud (kui JAH)

20.

Kujutise värskendussagedus (vaikimisi)

X

Hz

21.

Tarkvara ja püsivara uuenduste minimaalne tagatud kättesaadavus (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast  (2)
   (3)

X

Aastad

Nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1 (1)

22.

Varuosade minimaalne tagatud kättesaadavus (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast  (2)
   (3)

X

Aastad

Nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1

23.

Minimaalne tagatud tootetugi  (2)
   (3)

X

Aastad

Nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1

Tarnija pakutava üldgarantii minimaalne kestus  (2)
   (3)

X

Aastad

24.

Toiteallika liik

Sisemine/väline/standardne väline

Valida üks

25.

Välistoiteallikas (mittestandardne ja lisatud tootekasti)

i

TEKST

Kirjeldus

ii

Sisendpinge

X

V

iii

Väljundpinge

X,X

V

26.

Standardne välistoiteallikas (või sobiv toiteallikas, kui seda pole lisatud tootekasti)

i

Toetatud standardi nimi või nende nimekiri

TEKST

ii

Nõutav väljundpinge

X,X

V

iii

Nõutav voolutugevus (minimaalne)

X,X

A

iv

Nõutav voolusagedus

XX

Hz

| 6) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid 1–5 asendatakse järgmisega:






  „1) | mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktid 1–5 asendatakse järgmisega:

„1)

mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida;

| 2) | viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele; |
| --- | --- |

2)

viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele;

| 3) | konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel; |
| --- | --- |

3)

konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel;

| 4) | tabelis 5 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena; |
| --- | --- |

4)

tabelis 5 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena;

| 5) | IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused; |
| --- | --- |

5)

IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused;

| 6) | katsetingimused, kui neid ei ole punktis 2 piisavalt kirjeldatud; |
| --- | --- |

6)

katsetingimused, kui neid ei ole punktis 2 piisavalt kirjeldatud;

| 7) | samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised. |
| --- | --- |

7)

samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised.

Need elemendid moodustavad ka tehnilise dokumentatsiooni kohustuslikud konkreetsed osad, mille tarnija sisestab andmebaasi vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 12 punktile 5.“;

| b) | tabel 5 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 5


  Mudeli tehnilised näitajad ja esitatud väärtused | Näitaja | Näitaja väärtus ja täpsus | Mõõtühik | Esitatud väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Üldandmed |
| 1 | Tarnija nimi või kaubamärk | TEKST | | |
| 2 | Mudelitähis | TEKST | | |
| 3 | Energiaklass standardse heledusvahemiku (SDR) puhul | [A/B/C/D/E/F/G] | A–G | |
| 4 | Sisselülitatud seisundi energiatarbimine standardses heledusvahemikus (SDR) | XXX,X | W | |
| 5 | Energiaklass laiendatud heledusvahemiku (HDR) puhul (kui seda kasutatakse) | [A/B/C/D/E/F/G] või puudub | A–G | |
| 6 | Sisselülitatud seisundi energiatarbimine laiendatud heledusvahemiku (HDR) puhul | XXX,X | W | |
| 7 | Energiatarbimine väljalülitatud seisundis | X,X | W | |
| 8 | Energiatarbimine ooteseisundis | X,X | W | |
| 9 | Energiatarbimine võrguühendusega ooteseisundis | X,X | W | |
| 10 | Kuvari liik | [televiisor/arvutikuvar/infoekraan/muu] | TEKST | |
| 11 | Suuruste suhe | XX | : | XX | | |
| 12 | Eraldusteravus (pikslites) | X | × | X | | |
| 13 | Ekraani diagonaal | XXX,X | cm | |
| 14 | Ekraani diagonaal | XX | tollid | |
| 15 | Ekraani nähtava osa pindala | XXX,X | dm2 | |
| 16 | Kasutatud ekraanitehnoloogia | TEKST | | |
| 17 | Heleduse automaatne reguleerimine (Automatic Brightness Control, ABC) | [JAH/EI] | | |
| 18 | Häältuvastuse andur | [JAH/EI] | | |
| 19 | Liikumisandur | [JAH/EI] | | |
| 20 | Kujutise värskendussagedus (tavaseadistus) | XXX | Hz | |
| 21 | Tarkvara ja püsivara uuenduste minimaalne tagatud kättesaadavus (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast (nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1): | XX | Aastad | |
| 22 | Varuosade minimaalne tagatud kättesaadavus (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1): | XX | Aastad | |
| 23 | Minimaalne tagatud tootetugi (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1): | XX | Aastad | |
| | Tarnija pakutava üldgarantii minimaalne kestus | XX | Aastad | |
| Sisselülitatud seisund |
| 24 | Valge tippheledus heledaima sisselülitatud seisundi seadistuse puhul | XXXX | cd/m2 | |
| 25 | Valge tippheledus tavaseadistuse puhul | XXXX | cd/m2 | |
| 26 | Suhteline valge tippheledus (arvutuskäik:
  väärtus „Tavaseadistuse valge tippheledus“ jagatakse väärtusega „Valge tippheledus heledaima sisselülitatud seisundi seadistuse puhul“ ja tulemus korrutatakse 100ga) | XX,X | % | |
| Automaatne säästuseisund (APD) |
| 27 | Ajavahemik sisselülitatud seisundis enne seda, kui kuvar lülitub automaatselt ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mis ei ületa väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid energiatarbimise nõudeid. | XX:XX | mm:ss | |
| 28 | Televiisorite puhul: ajavahemik pärast kasutaja viimast tegevust, enne kui televiisor lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid võimsustarbenõudeid; | XX:XX | mm:ss | |
| 29 | Liikumisanduriga televiisorite puhul: ajavahemik, mil liikumist ei tuvastata, enne kui televiisor lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid elektritarbimise nõudeid; | XX:XX | mm:ss | |
| 30 | Muude kuvarite kui televiisorite ja ringhäälingukuvarite puhul: ajavahemik, mil sisendit ei tuvastata, enne kui kuvar lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid võimsustarbenõudeid. | XX:XX | mm:ss | |
| Heleduse automaatne reguleerimine (ABC)

  Kui on olemas ja vaikimisi aktiveeritud |
| 31 | Heleduse automaatsest reguleerimisest tulenev energiatarbimise vähenemine protsentides, kui heleduse automaatse reguleerimise anduri juures mõõdetud valgustustihedus väheneb 100 luksilt 12 luksile. | XX,X | % | |
| 32 | Sisselülitatud seisundi võimsus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 100-luksisel valgustustihedusel | XXX,X | W | |
| 33 | Sisselülitatud seisundi võimsus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 12-luksisel valgustustihedusel | XXX,X | W | |
| 34 | Ekraani heledus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 100-luksisel valgustustihedusel  (*1) | XXX | cd/m2 | |
| 35 | Ekraani heledus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 60-luksisel valgustustihedusel  (*1) | XXX | cd/m2 | |
| 36 | Ekraani heledus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 35-luksisel valgustustihedusel  (*1) | XXX | cd/m2 | |
| 37 | Ekraani heledus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 12-luksisel valgustustihedusel  (*1) | XXX | cd/m2 | |
| Toiteallikas |
| 38 | Toiteallika liik | Sisemine/väline | | |
| 39 | Viide standarditele (kui on asjakohane) | | TEKST | |
| 40 | Sisendpinge | XXX,X | V | |
| 41 | Väljundpinge | XXX,X | V | |
| 42 | Sisendvool (max) | XXX,X | A | |
| 43 | Väljundvool (min) | XXX,X | A | |

b)

tabel 5 asendatakse järgmisega:

„Tabel 5

Mudeli tehnilised näitajad ja esitatud väärtused

Näitaja

Näitaja väärtus ja täpsus

Mõõtühik

Esitatud väärtus

Üldandmed

1

Tarnija nimi või kaubamärk

TEKST

2

Mudelitähis

TEKST

3

Energiaklass standardse heledusvahemiku (SDR) puhul

[A/B/C/D/E/F/G]

A–G

4

Sisselülitatud seisundi energiatarbimine standardses heledusvahemikus (SDR)

XXX,X

W

5

Energiaklass laiendatud heledusvahemiku (HDR) puhul (kui seda kasutatakse)

[A/B/C/D/E/F/G] või puudub

A–G

6

Sisselülitatud seisundi energiatarbimine laiendatud heledusvahemiku (HDR) puhul

XXX,X

W

7

Energiatarbimine väljalülitatud seisundis

X,X

W

8

Energiatarbimine ooteseisundis

X,X

W

9

Energiatarbimine võrguühendusega ooteseisundis

X,X

W

10

Kuvari liik

[televiisor/arvutikuvar/infoekraan/muu]

TEKST

11

Suuruste suhe

XX

:

XX

12

Eraldusteravus (pikslites)

X

×

X

13

Ekraani diagonaal

XXX,X

cm

14

Ekraani diagonaal

XX

tollid

15

Ekraani nähtava osa pindala

XXX,X

dm2

16

Kasutatud ekraanitehnoloogia

TEKST

17

Heleduse automaatne reguleerimine (Automatic Brightness Control, ABC)

[JAH/EI]

18

Häältuvastuse andur

[JAH/EI]

19

Liikumisandur

[JAH/EI]

20

Kujutise värskendussagedus (tavaseadistus)

XXX

Hz

21

Tarkvara ja püsivara uuenduste minimaalne tagatud kättesaadavus (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast (nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1):

XX

Aastad

22

Varuosade minimaalne tagatud kättesaadavus (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1):

XX

Aastad

23

Minimaalne tagatud tootetugi (alates turule laskmise lõpetamise kuupäevast, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EL) 2019/2021 II lisa E osa punktis 1):

XX

Aastad

Tarnija pakutava üldgarantii minimaalne kestus

XX

Aastad

Sisselülitatud seisund

24

Valge tippheledus heledaima sisselülitatud seisundi seadistuse puhul

XXXX

cd/m2

25

Valge tippheledus tavaseadistuse puhul

XXXX

cd/m2

26

Suhteline valge tippheledus (arvutuskäik:

väärtus „Tavaseadistuse valge tippheledus“ jagatakse väärtusega „Valge tippheledus heledaima sisselülitatud seisundi seadistuse puhul“ ja tulemus korrutatakse 100ga)

XX,X

%

Automaatne säästuseisund (APD)

27

Ajavahemik sisselülitatud seisundis enne seda, kui kuvar lülitub automaatselt ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mis ei ületa väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid energiatarbimise nõudeid.

XX:XX

mm:ss

28

Televiisorite puhul: ajavahemik pärast kasutaja viimast tegevust, enne kui televiisor lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid võimsustarbenõudeid;

XX:XX

mm:ss

29

Liikumisanduriga televiisorite puhul: ajavahemik, mil liikumist ei tuvastata, enne kui televiisor lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid elektritarbimise nõudeid;

XX:XX

mm:ss

30

Muude kuvarite kui televiisorite ja ringhäälingukuvarite puhul: ajavahemik, mil sisendit ei tuvastata, enne kui kuvar lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid võimsustarbenõudeid.

XX:XX

mm:ss

Heleduse automaatne reguleerimine (ABC)

Kui on olemas ja vaikimisi aktiveeritud

31

Heleduse automaatsest reguleerimisest tulenev energiatarbimise vähenemine protsentides, kui heleduse automaatse reguleerimise anduri juures mõõdetud valgustustihedus väheneb 100 luksilt 12 luksile.

XX,X

%

32

Sisselülitatud seisundi võimsus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 100-luksisel valgustustihedusel

XXX,X

W

33

Sisselülitatud seisundi võimsus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 12-luksisel valgustustihedusel

XXX,X

W

34

Ekraani heledus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 100-luksisel valgustustihedusel  (*1)

XXX

cd/m2

35

Ekraani heledus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 60-luksisel valgustustihedusel  (*1)

XXX

cd/m2

36

Ekraani heledus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 35-luksisel valgustustihedusel  (*1)

XXX

cd/m2

37

Ekraani heledus heleduse automaatse reguleerimise anduri juures 12-luksisel valgustustihedusel  (*1)

XXX

cd/m2

Toiteallikas

38

Toiteallika liik

Sisemine/väline

39

Viide standarditele (kui on asjakohane)

TEKST

40

Sisendpinge

XXX,X

V

41

Väljundpinge

XXX,X

V

42

Sisendvool (max)

XXX,X

A

43

Väljundvool (min)

XXX,X

A

| c) | punkt 6 nummerdatakse ümber punktiks 9; |
| --- | --- |

c)

punkt 6 nummerdatakse ümber punktiks 9;

| d) | punkt 7 nummerdatakse ümber punktiks 10; |
| --- | --- |

d)

punkt 7 nummerdatakse ümber punktiks 10;

| e) | punkt 8 nummerdatakse ümber punktiks 11. |
| --- | --- |

e)

punkt 8 nummerdatakse ümber punktiks 11.

| 7) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“; |
| --- | --- | --- |

7)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“;

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriikide ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, kui on otsustatud, et mudel ei vasta selle lisa punktide 3 ja 6 või teise lõigu nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriikide ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, kui on otsustatud, et mudel ei vasta selle lisa punktide 3 ja 6 või teise lõigu nõuetele.“;

| d) | tabel 6 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 6


  Kontrollimisel lubatud hälbed







  Näitaja | Kontrollimisel lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| Sisselülitatud seisundi energiatarbimine (Pmeasured
  , vattides) | Määratud väärtus  (*3) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 7 % suurem. |
| Vajaduse korral väljalülitatud seisundi, ooteseisundi ja võrguühendusega ooteseisundi energiatarbimine vattides. | Määratud väärtus  (*3) ei tohi olla esitatud väärtusest rohkem kui 0,10 vatti suurem, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W, ega üle 10 % suurem, kui esitatud väärtus on suurem kui 1,00 vatti. |
| Ekraani nähtava osa pindala | Määratud väärtus  (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 1 % või 0,1 dm2 (olenevalt sellest, kumb on väiksem) väiksem. |
| Ekraani nähtava osa diagonaal sentimeetrites | Määratud väärtus  (*2) ei tohi erineda esitatud väärtusest üle 1 cm. |
| Ekraani eraldusteravus horisontaalsihis ja vertikaalsihis pikslites | Määratud väärtus  (*2) ei tohi erineda esitatud väärtusest. |
| Valge tippheledus | Määratud väärtus  (*3) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 8 % väiksem. |
| Ajavahemik sisselülitatud seisundis enne seda, kui kuvar lülitub automaatselt ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mis ei ületa väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid energiatarbimise nõudeid | Määratud väärtus  (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 sekundi suurem. |
| Televiisorite puhul: ajavahemik pärast kasutaja viimast tegevust, enne kui televiisor lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid võimsustarbenõudeid | Määratud väärtus (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 sekundi suurem. |
| Liikumisanduriga televiisorite puhul: ajavahemik, mil liikumist ei tuvastata, enne kui televiisor lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid elektritarbimise nõudeid | Määratud väärtus  (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 sekundi suurem. |
| Muude kuvarite kui televiisorite ja ringhäälingukuvarite puhul: ajavahemik, mil sisendit ei tuvastata, enne kui kuvar lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid võimsustarbenõudeid | Määratud väärtus  (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 sekundi suurem. |

d)

tabel 6 asendatakse järgmisega:

„Tabel 6

Kontrollimisel lubatud hälbed

Näitaja

Kontrollimisel lubatud hälbed

Sisselülitatud seisundi energiatarbimine (Pmeasured
  , vattides)

Määratud väärtus  (*3) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 7 % suurem.

Vajaduse korral väljalülitatud seisundi, ooteseisundi ja võrguühendusega ooteseisundi energiatarbimine vattides.

Määratud väärtus  (*3) ei tohi olla esitatud väärtusest rohkem kui 0,10 vatti suurem, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W, ega üle 10 % suurem, kui esitatud väärtus on suurem kui 1,00 vatti.

Ekraani nähtava osa pindala

Määratud väärtus  (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 1 % või 0,1 dm2 (olenevalt sellest, kumb on väiksem) väiksem.

Ekraani nähtava osa diagonaal sentimeetrites

Määratud väärtus  (*2) ei tohi erineda esitatud väärtusest üle 1 cm.

Ekraani eraldusteravus horisontaalsihis ja vertikaalsihis pikslites

Määratud väärtus  (*2) ei tohi erineda esitatud väärtusest.

Valge tippheledus

Määratud väärtus  (*3) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 8 % väiksem.

Ajavahemik sisselülitatud seisundis enne seda, kui kuvar lülitub automaatselt ooteseisundisse, väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mis ei ületa väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid energiatarbimise nõudeid

Määratud väärtus  (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 sekundi suurem.

Televiisorite puhul: ajavahemik pärast kasutaja viimast tegevust, enne kui televiisor lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid võimsustarbenõudeid

Määratud väärtus (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 sekundi suurem.

Liikumisanduriga televiisorite puhul: ajavahemik, mil liikumist ei tuvastata, enne kui televiisor lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid elektritarbimise nõudeid

Määratud väärtus  (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 sekundi suurem.

Muude kuvarite kui televiisorite ja ringhäälingukuvarite puhul: ajavahemik, mil sisendit ei tuvastata, enne kui kuvar lülitub automaatselt oote- või väljalülitatud seisundisse või muusse seisundisse, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundi või ooteseisundi suhtes kohaldatavaid võimsustarbenõudeid

Määratud väärtus  (*2) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 sekundi suurem.

---

(1)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2021, millega kehtestatakse kuvarite ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ, muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1275/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2009 (vt käesolev Euroopa Liidu Teataja, lk 241).

(2)  Seda elementi ei käsitata asjakohasena määruse (EL) 2017/1369 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel.

(3)  Selle elemendi muudatusi ei käsitata asjakohastena määruse (EL) 2017/1369 artikli 4 lõike 4 kohaldamisel.

(4)  Tarnija ei sisesta mudelite jaoks kõnelauseid andmeid, kui andmebaas lisab need automaatselt.“

(*1)  Heleduse automaatse reguleerimisega seotud näitajate väärtused on indikatiivsed ja kontrollimine toimub kooskõlas kohaldatavate heleduse automaatse reguleerimisega seotud nõuetega“

(*2)  Kui ühe seadme määratud väärtus ei vasta nõuetele, loetakse mudel ja kõik võrdväärsed mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.

(*3)  Punkti 4 kohaselt katsetatud kolme lisaeksemplari puhul on määratud väärtus nende kolme lisaeksemplari määratud väärtuste aritmeetiline keskmine.“

---

II LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2014 I, IV, V, VI, VIII, IX ja X lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisale lisatakse punkt 33:






  „33) | „esitatud väärtused“– väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I lisale lisatakse punkt 33:

„33)

„esitatud väärtused“– väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine tekst:

  „Kui näitaja on esitatud vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõikele 3 ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate puhul vastavalt VI lisa tabelile 7 või kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite puhul vastavalt VI lisa tabelile 8, kasutab tarnija käesoleva lisa arvutustes selle esitatud väärtust.“; |
| --- | --- | --- |

2)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine tekst:

„Kui näitaja on esitatud vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõikele 3 ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate puhul vastavalt VI lisa tabelile 7 või kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite puhul vastavalt VI lisa tabelile 8, kasutab tarnija käesoleva lisa arvutustes selle esitatud väärtust.“;

| b) | punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   KODUMAJAPIDAMISES KASUTATAVATE PESUMASINATE-KUIVATITE NIMITÄITEKOGUS
  Kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite nimitäitekogus on pesemis- ja kuivatamistsükli nimitäitekogus.
  Kui kodumajapidamises kasutataval pesumasinal-kuivatil on katkestuseta tsükkel, peab pesemis- ja kuivatamistsükli nimitäitekogus olema katkestuseta tsükli nimitäitekogus.
  Kui kodumajapidamises kasutataval pesumasinal-kuivatil ei ole katkestuseta tsüklit, võetakse pesemis- ja kuivatamistsükli nimitäitekoguseks kas programmi „eco 40–60“ pesemise nimitäitekogus või kapikuiva seisundit tagava kuivatamistsükli kuivatamise nimitäitekogus olenevalt sellest, kumb on väiksem.“; |
| --- | --- |

b)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   KODUMAJAPIDAMISES KASUTATAVATE PESUMASINATE-KUIVATITE NIMITÄITEKOGUS

Kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite nimitäitekogus on pesemis- ja kuivatamistsükli nimitäitekogus.

Kui kodumajapidamises kasutataval pesumasinal-kuivatil on katkestuseta tsükkel, peab pesemis- ja kuivatamistsükli nimitäitekogus olema katkestuseta tsükli nimitäitekogus.

Kui kodumajapidamises kasutataval pesumasinal-kuivatil ei ole katkestuseta tsüklit, võetakse pesemis- ja kuivatamistsükli nimitäitekoguseks kas programmi „eco 40–60“ pesemise nimitäitekogus või kapikuiva seisundit tagava kuivatamistsükli kuivatamise nimitäitekogus olenevalt sellest, kumb on väiksem.“;

| c) | punktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   PESEMISTÕHUSUSINDEKS
  Kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate pesemistõhususindeks (Iw) ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsükli pesemistõhususindeks (JW) arvutatakse harmoneeritud standardite järgi, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muul usaldusväärsel, täpsel ja korrataval üldtunnustatud tipptaseme meetodil, ja tulemus ümardatakse kolme kümnendkohani.
  Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, ja selliste kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsüklil, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, peab toote teabelehel näidatud IW olema pesemistõhususindeksi väikseim väärtus järgnevatest: pesemistõhususindeks pesemise nimitäitekoguse, poole pesemise nimitäitekoguse ja veerandi pesemise nimitäitekoguse korral.
  Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, ja selliste kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsüklil, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, peab toote teabelehel näidatud IW olema pesemistõhususindeks pesemise nimitäitekoguse puhul.
  Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel-kuivatitel, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, peab toote teabelehel näidatud JW olema väiksem väärtus järgnevatest: pesemistõhususindeks nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse korral.
  Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel-kuivatitel, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, peab toote teabelehel näidatud JW olema pesemistõhususindeks pesemise nimitäitekoguse puhul.
  4.   LOPUTAMISTÕHUSUS
  Kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate loputamistõhusus (IR) ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsükli loputamistõhusus (JR) arvutatakse harmoneeritud standardite järgi, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muul usaldusväärsel, täpsel ja korrataval üldtunnustatud tipptaseme meetodil, mis põhineb lineaarse alküülbenseensulfonaadi markeri (LAS) avastamisel, ja tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani.
  Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, ja selliste kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsüklil, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, peab toote teabelehel näidatud IR olema suurim väärtus järgnevatest: loputamistõhusus pesemise nimitäitekoguse, poole pesemise nimitäitekoguse ja veerandi pesemise nimitäitekoguse korral.
  Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, ja selliste kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsüklil, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, ei märgita toote teabelehel IR väärtust.
  Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel-kuivatitel, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, peab toote teabelehel näidatud JR olema suurim väärtus järgnevatest: loputamistõhusus nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse korral.
  Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel-kuivatitel, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, ei märgita toote teabelehel JR väärtust.“; |
| --- | --- |

c)

punktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   PESEMISTÕHUSUSINDEKS

Kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate pesemistõhususindeks (Iw) ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsükli pesemistõhususindeks (JW) arvutatakse harmoneeritud standardite järgi, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muul usaldusväärsel, täpsel ja korrataval üldtunnustatud tipptaseme meetodil, ja tulemus ümardatakse kolme kümnendkohani.

Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, ja selliste kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsüklil, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, peab toote teabelehel näidatud IW olema pesemistõhususindeksi väikseim väärtus järgnevatest: pesemistõhususindeks pesemise nimitäitekoguse, poole pesemise nimitäitekoguse ja veerandi pesemise nimitäitekoguse korral.

Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, ja selliste kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsüklil, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, peab toote teabelehel näidatud IW olema pesemistõhususindeks pesemise nimitäitekoguse puhul.

Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel-kuivatitel, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, peab toote teabelehel näidatud JW olema väiksem väärtus järgnevatest: pesemistõhususindeks nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse korral.

Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel-kuivatitel, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, peab toote teabelehel näidatud JW olema pesemistõhususindeks pesemise nimitäitekoguse puhul.

4.   LOPUTAMISTÕHUSUS

Kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate loputamistõhusus (IR) ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsükli loputamistõhusus (JR) arvutatakse harmoneeritud standardite järgi, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muul usaldusväärsel, täpsel ja korrataval üldtunnustatud tipptaseme meetodil, mis põhineb lineaarse alküülbenseensulfonaadi markeri (LAS) avastamisel, ja tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani.

Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, ja selliste kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsüklil, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, peab toote teabelehel näidatud IR olema suurim väärtus järgnevatest: loputamistõhusus pesemise nimitäitekoguse, poole pesemise nimitäitekoguse ja veerandi pesemise nimitäitekoguse korral.

Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, ja selliste kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsüklil, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, ei märgita toote teabelehel IR väärtust.

Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel-kuivatitel, mille nimitäitekogus on üle 3 kg, peab toote teabelehel näidatud JR olema suurim väärtus järgnevatest: loputamistõhusus nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse korral.

Kodumajapidamises kasutatavatel pesumasinatel-kuivatitel, mille nimitäitekogus on kuni 3 kg, ei märgita toote teabelehel JR väärtust.“;

| d) | punkti 6 alapunkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Pesemise nimitäitekogusega kuni 3 kg kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemis- ja kuivatustsükli kaalutud veetarbimine on veetarbimine nimitäitekoguse korral, ümardatud täisarvuni.“; |
| --- | --- |

d)

punkti 6 alapunkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Pesemise nimitäitekogusega kuni 3 kg kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemis- ja kuivatustsükli kaalutud veetarbimine on veetarbimine nimitäitekoguse korral, ümardatud täisarvuni.“;

| e) | punkt 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   JÄÄKNIISKUSESISALDUS
  Kodumajapidamises kasutatava pesumasina ja kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli puhul pesemisjärgne kaalutud jääkniiskusesisaldus (D) protsentides arvutatakse järgmiselt ja tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani:





  kus:
  Dfull on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul pesemise nimitäitekoguse korral;
  D1/2 on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul poole pesemise nimitäitekoguse korral;
  D1/4 on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul veerandi pesemise nimitäitekoguse korral;
  A, B ja C on kaalutegurid, nagu on kirjeldatud punkti 2.1 alapunktis c.“; |
| --- | --- |

e)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.   JÄÄKNIISKUSESISALDUS

Kodumajapidamises kasutatava pesumasina ja kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli puhul pesemisjärgne kaalutud jääkniiskusesisaldus (D) protsentides arvutatakse järgmiselt ja tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani:

Image 1

kus:

Dfull on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul pesemise nimitäitekoguse korral;

D1/2 on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul poole pesemise nimitäitekoguse korral;

D1/4 on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul veerandi pesemise nimitäitekoguse korral;

A, B ja C on kaalutegurid, nagu on kirjeldatud punkti 2.1 alapunktis c.“;

| f) | punkt 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   VÄIKESE TARBIMISVÕIMSUSEGA SEISUNDID
  Kui on asjakohane, mõõdetakse tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ooteseisundis (Psm) ja viitkäivituse korral (Pds) väljendatuna vattides ja ümardatakse kahe kümnendkohani.
  Väikese tarbimisvõimsusega seisundites tehtavate mõõtmiste korral tuleb kontrollida ja üles märkida, kas:






  — | teabe kuvamine on käivitatud; |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.   VÄIKESE TARBIMISVÕIMSUSEGA SEISUNDID

Kui on asjakohane, mõõdetakse tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ooteseisundis (Psm) ja viitkäivituse korral (Pds) väljendatuna vattides ja ümardatakse kahe kümnendkohani.

Väikese tarbimisvõimsusega seisundites tehtavate mõõtmiste korral tuleb kontrollida ja üles märkida, kas:

—

teabe kuvamine on käivitatud;

| — | võrguühendus on aktiveeritud. |
| --- | --- |

—

võrguühendus on aktiveeritud.

Kui kodumajapidamises kasutataval pesumasinal või kodumajapidamises kasutataval pesumasinal-kuivatil on kortsuvähendusfunktsioon, avatakse selle toimingu katkestamiseks kodumajapidamises kasutatava pesumasina või kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati uks või katkestatakse kõnealune toiming muul sobival viisil 15 minutit enne tarbimisvõimsuse mõõtmist.“;

| g) | lõppu lisatakse punkt 11:
  „11.   TSENTRIFUUGIMISKIIRUS
  Kodumajapidamises kasutatava pesumasina ja kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesutsükli tsentrifuugimiskiirus programmi „eco 40–60“ suurima tsentrifuugimiskiiruse kasutamisel mõõdetakse või arvutatakse vastavalt harmoneeritud standarditele, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muu usaldusväärse, täpse ja korratava, tänapäeva tasemele vastava üldtunnustatud meetodiga ning tulemus ümardatakse täisarvuni.“ |
| --- | --- |

g)

lõppu lisatakse punkt 11:

„11.   TSENTRIFUUGIMISKIIRUS

Kodumajapidamises kasutatava pesumasina ja kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesutsükli tsentrifuugimiskiirus programmi „eco 40–60“ suurima tsentrifuugimiskiiruse kasutamisel mõõdetakse või arvutatakse vastavalt harmoneeritud standarditele, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muu usaldusväärse, täpse ja korratava, tänapäeva tasemele vastava üldtunnustatud meetodiga ning tulemus ümardatakse täisarvuni.“

| 3) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | tabel 5 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 5


  Toote teabelehe teave, korraldus ja vorm











  Tarnija nimi või kaubamärk (1)
  ,
   (3): |
| --- | --- | --- |
| Tarnija aadress
   (1)
  ,
   (3): |
| Mudelitähis
   (1): |
| Toote üldnäitajad: |
| Näitaja | Väärtus | Näitaja | Väärtus |
| Nimitäitekogus (2)(kg) | x,x | Mõõtmed (cm) (1)
  ,
   (3) | Kõrgus | x |
| Laius | x |
| Sügavus | x |
| Energiatõhususe indeks (2) (EEIW) | x,x | Energiatõhususe klass (2) | [A/B/C/D/E/F/G] (4) |
| Pesemistõhususindeks (2) | x,xxx | Loputamistõhusus (g/kg) (2) | x,x |
| Energiatarbimine (kWh tsükli kohta) programmi „eco 40–60“ kasutamisel nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik energiatarbimine oleneb selle kasutusviisist. | x,xxx | Veetarbimine (l tsükli kohta) programmi „eco 40–60“ kasutamisel nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist ja vee karedusest. | x |
| Kõrgeim temperatuur töödeldavas pesus (2) (°C) | Nimitäitekogus | x | Kaalutud jääkniiskusesisaldus (2) (%) | x,x |
| Pool | x |
| Veerand | x |
| Tsentrifuugimiskiirus (2) (p/min) | Nimitäitekogus | x | Tsentrifuugimistõhususe klass (2) | [A/B/C/D/E/F/G] (4) |
| Pool | x |
| Veerand | x |
| Programmi kestus (2) (h:min) | Nimitäitekogus | x:xx | Liik | [sisseehitatud/eraldiseisev] |
| Pool | x:xx |
| Veerand | x:xx |
| Õhus leviv müra tsentrifuugimisfaasis (2) (dBA, nulltaseme 1 pW suhtes) | x | Õhus leviva müra klass (2) (tsentrifuugimisfaasis) | [A/B/C/D] (4) |
| Väljalülitatud seisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx | Ooteseisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx |
| Viitkäivitus (W) (kui on asjakohane) | x,xx | Võrguühendusega ooteseisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx |
| Tootja pakutava garantii minimaalne kestus
   (1)
  ,
   (3): |
| See toode on ette nähtud hõbedaioonide vabastamiseks pesemistsüklis | [JAH/EI] |
| Lisateave
   (1)
  ,
   (3): |
| Link tootja veebisaidile, kus on esitatud komisjoni määruse (EL) 2019/2023 (1) II lisa punkti 9 kohane teave: |

3)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

tabel 5 asendatakse järgmisega:

„Tabel 5

Toote teabelehe teave, korraldus ja vorm

Tarnija nimi või kaubamärk (1)
  ,
   (3):

Tarnija aadress
   (1)
  ,
   (3):

Mudelitähis
   (1):

Toote üldnäitajad:

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Nimitäitekogus (2)(kg)

x,x

Mõõtmed (cm) (1)
  ,
   (3)

Kõrgus

x

Laius

x

Sügavus

x

Energiatõhususe indeks (2) (EEIW)

x,x

Energiatõhususe klass (2)

[A/B/C/D/E/F/G] (4)

Pesemistõhususindeks (2)

x,xxx

Loputamistõhusus (g/kg) (2)

x,x

Energiatarbimine (kWh tsükli kohta) programmi „eco 40–60“ kasutamisel nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik energiatarbimine oleneb selle kasutusviisist.

x,xxx

Veetarbimine (l tsükli kohta) programmi „eco 40–60“ kasutamisel nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist ja vee karedusest.

x

Kõrgeim temperatuur töödeldavas pesus (2) (°C)

Nimitäitekogus

x

Kaalutud jääkniiskusesisaldus (2) (%)

x,x

Pool

x

Veerand

x

Tsentrifuugimiskiirus (2) (p/min)

Nimitäitekogus

x

Tsentrifuugimistõhususe klass (2)

[A/B/C/D/E/F/G] (4)

Pool

x

Veerand

x

Programmi kestus (2) (h:min)

Nimitäitekogus

x:xx

Liik

[sisseehitatud/eraldiseisev]

Pool

x:xx

Veerand

x:xx

Õhus leviv müra tsentrifuugimisfaasis (2) (dBA, nulltaseme 1 pW suhtes)

x

Õhus leviva müra klass (2) (tsentrifuugimisfaasis)

[A/B/C/D] (4)

Väljalülitatud seisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Ooteseisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Viitkäivitus (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Võrguühendusega ooteseisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Tootja pakutava garantii minimaalne kestus
   (1)
  ,
   (3):

See toode on ette nähtud hõbedaioonide vabastamiseks pesemistsüklis

[JAH/EI]

Lisateave
   (1)
  ,
   (3):

Link tootja veebisaidile, kus on esitatud komisjoni määruse (EL) 2019/2023 (1) II lisa punkti 9 kohane teave:

| b) | tabel 6 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 6


  Toote teabelehe teave, korraldus ja vorm












  Tarnija nimi või kaubamärk
   (5)
  ,
   (8): |
| --- | --- |
| Tarnija aadress
   (5)
  ,
   (8):aadress: |
| Mudelitähis
   (5): |
| Toote üldnäitajad: |
| Näitaja | Väärtus | Näitaja | Väärtus |
| Nimitäitekogus (kg) | Nimitäitekogus  (7) | x,x | Mõõtmed (cm) (5)
  ,
   (8) | Kõrgus | x |
| Pesemise nimitäitekogus (6) | x,x | Laius | x |
| Sügavus | x |
| Energiatõhususindeks | EnergiatõhususindeksW
   (6) | x,x | Energiatõhususe klass | EnergiatõhususindeksW
   (6) | [A/B/C/D/E/F/G] (9) |
| EnergiatõhususindeksWD
   (7) | x,x | EnergiatõhususindeksWD
   (7) | [A/B/C/D/E/F/G] (9) |
| Pesemistõhususindeks | IW
   (6) | x,xxx | Loputamistõhusus (g/kg kuiva pesu kohta) | IR
   (6) | x,x |
| JW
   (7) | x,xxx | JR
   (7) | x,x |
| Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli energiatarbimine (kWh tsükli kohta) programmi „eco 40–60“ kasutamisel nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik energiatarbimine oleneb selle kasutusviisist | x,xxx | Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemis- ja kuivatamistsükli energiatarbimine (kWh tsükli kohta) nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik energiatarbimine oleneb selle kasutusviisist | x,xxx |
| Veetarbimine (l tsükli kohta) programmi „eco 40–60“ kasutamisel nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist ja vee karedusest | x | Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemis- ja kuivatamistsükli veetarbimine (l tsükli kohta) nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist ja vee karedusest | x |
| Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli maksimaalne temperatuur töödeldud tekstiilis (°C), kasutades programmi „eco 40–60“ | Pesemise nimitäitekogus | x | Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli maksimaalne temperatuur töödeldud tekstiilis (°C), kasutades pesemis- ja kuivatamistsüklit | Nimitäitekogus | x |
| Pool | x |
| Veerand | x | Pool | x |
| Tsentrifuugimiskiirus (p/min) (6) | Pesemise nimitäitekogus | x | Kaalutud jääkniiskusesisaldus (%) (6) | x,x |
| Pool | x |
| Veerand | x |
| Programmi „eco 40–60“ kestus (h:min) | Pesemise nimitäitekogus | x:xx | Tsentrifuugimistõhususe klass (6) | [A/B/C/D/E/F/G] (9) |
| Pool | x:xx |
| Veerand | x:xx |
| Programmi „eco 40–60“ kasutamisel pesemise nimitäitekoguse korral pesemistsükli tsentrifuugimisetapil õhus leviv müra (dBA nulltaseme 1 pW suhtes) | x | Pesemis- ja kuivatamistsükli kestus (h:min) | Nimitäitekogus | x:xx |
| Pool | x:xx |
| Liik | [sisseehitatud/eraldiseisev] | Programmi „eco 40–60“ kasutamisel pesemise nimitäitekoguse korral tsentrifuugimisetapil õhus leviva müra klass | [A/B/C/D] (9) |
| Väljalülitatud seisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx | Ooteseisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx |
| Viitkäivitus (W) (kui on asjakohane) | x,xx | Võrguühendusega ooteseisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx |
| Tarnija pakutava garantii minimaalne kestus
   (5)
  ,
   (8): |
| See toode on ette nähtud hõbedaioonide vabastamiseks pesemistsüklis | [JAH/EI] |
| Lisateave
   (5)
  ,
   (8): |
| Link tootja veebisaidile, kus on esitatud määruse (EL) 2019/2023 II lisa punkti 9 kohane teave: |

b)

tabel 6 asendatakse järgmisega:

„Tabel 6

Toote teabelehe teave, korraldus ja vorm

Tarnija nimi või kaubamärk
   (5)
  ,
   (8):

Tarnija aadress
   (5)
  ,
   (8):aadress:

Mudelitähis
   (5):

Toote üldnäitajad:

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Nimitäitekogus (kg)

Nimitäitekogus  (7)

x,x

Mõõtmed (cm) (5)
  ,
   (8)

Kõrgus

x

Pesemise nimitäitekogus (6)

x,x

Laius

x

Sügavus

x

Energiatõhususindeks

EnergiatõhususindeksW
   (6)

x,x

Energiatõhususe klass

EnergiatõhususindeksW
   (6)

[A/B/C/D/E/F/G] (9)

EnergiatõhususindeksWD
   (7)

x,x

EnergiatõhususindeksWD
   (7)

[A/B/C/D/E/F/G] (9)

Pesemistõhususindeks

IW
   (6)

x,xxx

Loputamistõhusus (g/kg kuiva pesu kohta)

IR
   (6)

x,x

JW
   (7)

x,xxx

JR
   (7)

x,x

Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli energiatarbimine (kWh tsükli kohta) programmi „eco 40–60“ kasutamisel nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik energiatarbimine oleneb selle kasutusviisist

x,xxx

Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemis- ja kuivatamistsükli energiatarbimine (kWh tsükli kohta) nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik energiatarbimine oleneb selle kasutusviisist

x,xxx

Veetarbimine (l tsükli kohta) programmi „eco 40–60“ kasutamisel nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist ja vee karedusest

x

Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemis- ja kuivatamistsükli veetarbimine (l tsükli kohta) nimitäitekoguse ja poole nimitäitekoguse kombinatsiooni korral. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist ja vee karedusest

x

Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli maksimaalne temperatuur töödeldud tekstiilis (°C), kasutades programmi „eco 40–60“

Pesemise nimitäitekogus

x

Kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli maksimaalne temperatuur töödeldud tekstiilis (°C), kasutades pesemis- ja kuivatamistsüklit

Nimitäitekogus

x

Pool

x

Veerand

x

Pool

x

Tsentrifuugimiskiirus (p/min) (6)

Pesemise nimitäitekogus

x

Kaalutud jääkniiskusesisaldus (%) (6)

x,x

Pool

x

Veerand

x

Programmi „eco 40–60“ kestus (h:min)

Pesemise nimitäitekogus

x:xx

Tsentrifuugimistõhususe klass (6)

[A/B/C/D/E/F/G] (9)

Pool

x:xx

Veerand

x:xx

Programmi „eco 40–60“ kasutamisel pesemise nimitäitekoguse korral pesemistsükli tsentrifuugimisetapil õhus leviv müra (dBA nulltaseme 1 pW suhtes)

x

Pesemis- ja kuivatamistsükli kestus (h:min)

Nimitäitekogus

x:xx

Pool

x:xx

Liik

[sisseehitatud/eraldiseisev]

Programmi „eco 40–60“ kasutamisel pesemise nimitäitekoguse korral tsentrifuugimisetapil õhus leviva müra klass

[A/B/C/D] (9)

Väljalülitatud seisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Ooteseisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Viitkäivitus (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Võrguühendusega ooteseisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Tarnija pakutava garantii minimaalne kestus
   (5)
  ,
   (8):

See toode on ette nähtud hõbedaioonide vabastamiseks pesemistsüklis

[JAH/EI]

Lisateave
   (5)
  ,
   (8):

Link tootja veebisaidile, kus on esitatud määruse (EL) 2019/2023 II lisa punkti 9 kohane teave:

| 4) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon kodumajapidamises kasutatava pesumasina kohta peab sisaldama järgmist:






  a) | mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon kodumajapidamises kasutatava pesumasina kohta peab sisaldama järgmist:

a)

mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida;

| b) | viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele; |
| --- | --- |

b)

viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele;

| c) | konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel; |
| --- | --- |

c)

konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel;

| d) | tabelis 7 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena; |
| --- | --- |

d)

tabelis 7 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena;

| e) | IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused; |
| --- | --- |

e)

IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused;

| f) | katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b; |
| --- | --- |

f)

katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b;

| g) | samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised. |
| --- | --- |

g)

samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised.

Need elemendid moodustavad ka tehnilise dokumentatsiooni kohustuslikud konkreetsed osad, mille tarnija sisestab andmebaasi vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 12 punktile 5.

Tabel 7

Mudeli tehnilised näitajad ja nende esitatud väärtused kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate puhul

| NÄITAJA | ESITATUD VÄÄRTUS | MÕÕTÜHIK |
| --- | --- | --- |
| Nimitäitekogus programmi „eco 40–60“ kasutamisel 0,5 kg täpsusega (c) | X,X | kg |
| Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine nimitäitekoguse korral (EW,full) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine poole nimitäitekoguse korral (EW,1⁄2) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine veerandi nimitäitekoguse korral (EW,1/4) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ kaalutud energiatarbimine (EW) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ standardne energiatarbimine (SCEW) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Energiatõhususindeks (EEIW) | X,X | – |
| Programmi „eco 40–60“ veetarbimine nimitäitekoguse korral (WW,full) | X,X | l/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ veetarbimine poole nimitäitekoguse korral (WW,1⁄2) | X,X | l/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ veetarbimine veerandi nimitäitekoguse korral (WW,1/4) | X,X | l/tsükkel |
| Kaalutud veetarbimine (WW) | X | l/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususindeks nimitäitekoguse korral (Iw) | X,XXX | – |
| Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususindeks poole nimitäitekoguse korral (Iw) | X,XXX | – |
| Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususindeks veerandi nimitäitekoguse korral (Iw) | X,XXX | – |
| Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus nimitäitekoguse korral (IR) | X,X | g/kg |
| Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus poole nimitäitekoguse korral (IR) | X,X | g/kg |
| Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus veerandi nimitäitekoguse korral (IR) | X,X | g/kg |
| Programmi „eco 40–60“ kestus nimitäitekoguse korral (tw) | X:XX | h:min |
| Programmi „eco 40–60“ kestus poole nimitäitekoguse korral (tw) | X:XX | h:min |
| Programmi „eco 40–60“ kestus veerandi nimitäitekoguse korral (tw) | X:XX | h:min |
| Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees nimitäitekoguse korral (T) | X | °C |
| Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees poole nimitäitekoguse korral (T) | X | °C |
| Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees veerandi nimitäitekoguse korral (T) | X | °C |
| Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus nimitäitekoguse korral (S) | X | p/min |
| Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus poole nimitäitekoguse korral (S) | X | p/min |
| Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus veerandi nimitäitekoguse korral (S) | X | p/min |
| Kaalutud jääkniiskusesisaldus (D) | X,X | % |
| Õhus leviv müra programmi „eco 40–60“ ajal (tsentrifuugimisfaasis) | X | dBA nulltaseme 1 pW suhtes |
| Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (Po) (kui see on asjakohane) | X,XX | W |
| Elektritarbimine ooteseisundis (Psm) (kui see on asjakohane) | X,XX | W |
| Kas ooteseisundis kuvatakse teavet? | Jah/ei | – |
| Energiatarbimine ooteseisundis (Psm) võrguühendusega ooteseisundi korral (kui see on asjakohane) | X,XX | W |
| Elektritarbimine viitkäivituse korral (Pds) (kui see on asjakohane) | X,XX | W“ |

NÄITAJA

ESITATUD VÄÄRTUS

MÕÕTÜHIK

Nimitäitekogus programmi „eco 40–60“ kasutamisel 0,5 kg täpsusega (c)

X,X

kg

Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine nimitäitekoguse korral (EW,full)

X,XXX

kWh/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine poole nimitäitekoguse korral (EW,1⁄2)

X,XXX

kWh/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine veerandi nimitäitekoguse korral (EW,1/4)

X,XXX

kWh/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ kaalutud energiatarbimine (EW)

X,XXX

kWh/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ standardne energiatarbimine (SCEW)

X,XXX

kWh/tsükkel

Energiatõhususindeks (EEIW)

X,X

–

Programmi „eco 40–60“ veetarbimine nimitäitekoguse korral (WW,full)

X,X

l/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ veetarbimine poole nimitäitekoguse korral (WW,1⁄2)

X,X

l/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ veetarbimine veerandi nimitäitekoguse korral (WW,1/4)

X,X

l/tsükkel

Kaalutud veetarbimine (WW)

X

l/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususindeks nimitäitekoguse korral (Iw)

X,XXX

–

Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususindeks poole nimitäitekoguse korral (Iw)

X,XXX

–

Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususindeks veerandi nimitäitekoguse korral (Iw)

X,XXX

–

Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus nimitäitekoguse korral (IR)

X,X

g/kg

Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus poole nimitäitekoguse korral (IR)

X,X

g/kg

Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus veerandi nimitäitekoguse korral (IR)

X,X

g/kg

Programmi „eco 40–60“ kestus nimitäitekoguse korral (tw)

X:XX

h:min

Programmi „eco 40–60“ kestus poole nimitäitekoguse korral (tw)

X:XX

h:min

Programmi „eco 40–60“ kestus veerandi nimitäitekoguse korral (tw)

X:XX

h:min

Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees nimitäitekoguse korral (T)

X

°C

Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees poole nimitäitekoguse korral (T)

X

°C

Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees veerandi nimitäitekoguse korral (T)

X

°C

Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus nimitäitekoguse korral (S)

X

p/min

Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus poole nimitäitekoguse korral (S)

X

p/min

Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus veerandi nimitäitekoguse korral (S)

X

p/min

Kaalutud jääkniiskusesisaldus (D)

X,X

%

Õhus leviv müra programmi „eco 40–60“ ajal (tsentrifuugimisfaasis)

X

dBA nulltaseme 1 pW suhtes

Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (Po) (kui see on asjakohane)

X,XX

W

Elektritarbimine ooteseisundis (Psm) (kui see on asjakohane)

X,XX

W

Kas ooteseisundis kuvatakse teavet?

Jah/ei

–

Energiatarbimine ooteseisundis (Psm) võrguühendusega ooteseisundi korral (kui see on asjakohane)

X,XX

W

Elektritarbimine viitkäivituse korral (Pds) (kui see on asjakohane)

X,XX

W“

| b) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati kohta peab sisaldama järgmist:






  a) | mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati kohta peab sisaldama järgmist:

a)

mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida;

| b) | viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele; |
| --- | --- |

b)

viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele;

| c) | konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel; |
| --- | --- |

c)

konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel;

| d) | tabelis 8 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena; |
| --- | --- |

d)

tabelis 8 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena;

| e) | IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused; |
| --- | --- |

e)

IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused;

| f) | katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b; |
| --- | --- |

f)

katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b;

| g) | samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised. |
| --- | --- |

g)

samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised.

Need elemendid moodustavad ka tehnilise dokumentatsiooni kohustuslikud konkreetsed osad, mille tarnija sisestab andmebaasi vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 12.5 punktile 5.

Tabel 8

Mudeli tehnilised näitajad ja nende esitatud väärtused kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite puhul

| NÄITAJA | ESITATUD VÄÄRTUS | MÕÕTÜHIK |
| --- | --- | --- |
| Nimitäitekogus pesemistsükli puhul 0,5 kg täpsusega (c) | X,X | kg |
| Nimitäitekogus pesemis- ja kuivatamistsükli korral 0,5 kg täpsusega (d) | X,X | kg |
| Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine pesemise nimitäitekoguse korral (EW,full) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine pesemise poole nimitäitekoguse korral (EW,1⁄2) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (EW,1/4) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ kaalutud energiatarbimine (EW) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ standardne energiatarbimine (SCEW) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Pesemistsükli energiatõhususindeks (EEIW) | X,X | – |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli energiatarbimine nimitäitekoguse korral (EWD,full) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli energiatarbimine poole nimitäitekoguse korral (EWD,1⁄2) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli kaalutud energiatarbimine (EWD) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli tavaline energiatarbimine (SCEWD) | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli energiatõhususindeks (EEIWD) | X,X | – |
| Programmi „eco 40–60“ veetarbimine pesemise nimitäitekoguse korral (WW,full) | X,X | l/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ veetarbimine pesemise poole nimitäitekoguse korral (WW,1⁄2) | X,X | l/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ veetarbimine pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (WW,1/4) | X,X | l/tsükkel |
| Pesemistsükli kaalutud veetarbimine (WW) | X | l/tsükkel |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli veetarbimine nimitäitekoguse korral (WWD,full) | X,X | l/tsükkel |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli veetarbimine poole nimitäitekoguse korral (WWD,1⁄2) | X,X | l/tsükkel |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli kaalutud veetarbimine (WWD) | X | l/tsükkel |
| Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususe indeks pesemise nimitäitekoguse korral (Iw) | X,XXX | – |
| Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususe indeks pesemise poole nimitäitekoguse korral (Iw) | X,XXX | – |
| Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususe indeks pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (Iw) | X,XXX | – |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli pesemistõhususe indeks nimitäitekoguse korral (Jw) | X,XXX | – |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli pesemistõhususe indeks poole nimitäitekoguse korral (Jw) | X,XXX | – |
| Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus pesemise nimitäitekoguse korral (IR) | X,X | g/kg |
| Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus pesemise poole nimitäitekoguse korral (IR) | X,X | g/kg |
| Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (IR) | X,X | g/kg |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli loputamistõhusus nimitäitekoguse korral (JR) | X,X | g/kg |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli loputamistõhusus poole nimitäitekoguse korral (JR) | X,X | g/kg |
| Programmi „eco 40–60“ kestus pesemise nimitäitekoguse korral (tw) | X:XX | h:min |
| Programmi „eco 40–60“ kestus pesemise poole nimitäitekoguse korral (tw) | X:XX | h:min |
| Programmi „eco 40–60“ kestus pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (tw) | X:XX | h:min |
| Tsükli kestus pesemis- ja kuivatamistsükli ja nimitäitekoguse korral (tWD) | X:XX | h:min |
| Tsükli kestus pesemis- ja kuivatamistsükli ja poole nimitäitekoguse korral (tWD) | X:XX | h:min |
| Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees pesemise nimitäitekoguse korral (T) | X | °C |
| Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees pesemise poole nimitäitekoguse korral (T) | X | °C |
| Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (T) | X | °C |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli ajal pesemistsüklis vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees nimitäitekoguse korral (T) | X | °C |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli ajal pesemistsüklis vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees poole nimitäitekoguse korral (T) | X | °C |
| Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus tsentrifuugimisfaasis pesemise nimitäitekoguse korral (S) | X | p/min |
| Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus tsentrifuugimisfaasis pesemise poole nimitäitekoguse korral (S) | X | p/min |
| Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus tsentrifuugimisfaasis pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (S) | X | p/min |
| Kaalutud pesemisjärgne jääkniiskusesisaldus (D) | X,X | % |
| Lõppniiskusesisaldus pärast kuivatamist | X,X | % |
| Õhus leviv müra programmi „eco 40–60“ ajal (tsentrifuugimisfaasis) | X | dBA nulltaseme 1 pW suhtes |
| Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (Po) (kui see on asjakohane) | X,XX | W |
| Elektritarbimine ooteseisundis (Psm) (kui see on asjakohane) | X,XX | W |
| Kas ooteseisundis kuvatakse teavet? | Jah/ei | – |
| Energiatarbimine ooteseisundis (Psm) võrguühendusega ooteseisundi korral (kui see on asjakohane) | X,XX | W |
| Elektritarbimine viitkäivituse korral (Pds) (kui see on asjakohane) | X,XX | W“ |

NÄITAJA

ESITATUD VÄÄRTUS

MÕÕTÜHIK

Nimitäitekogus pesemistsükli puhul 0,5 kg täpsusega (c)

X,X

kg

Nimitäitekogus pesemis- ja kuivatamistsükli korral 0,5 kg täpsusega (d)

X,X

kg

Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine pesemise nimitäitekoguse korral (EW,full)

X,XXX

kWh/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine pesemise poole nimitäitekoguse korral (EW,1⁄2)

X,XXX

kWh/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ energiatarbimine pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (EW,1/4)

X,XXX

kWh/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ kaalutud energiatarbimine (EW)

X,XXX

kWh/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ standardne energiatarbimine (SCEW)

X,XXX

kWh/tsükkel

Pesemistsükli energiatõhususindeks (EEIW)

X,X

–

Pesemis- ja kuivatamistsükli energiatarbimine nimitäitekoguse korral (EWD,full)

X,XXX

kWh/tsükkel

Pesemis- ja kuivatamistsükli energiatarbimine poole nimitäitekoguse korral (EWD,1⁄2)

X,XXX

kWh/tsükkel

Pesemis- ja kuivatamistsükli kaalutud energiatarbimine (EWD)

X,XXX

kWh/tsükkel

Pesemis- ja kuivatamistsükli tavaline energiatarbimine (SCEWD)

X,XXX

kWh/tsükkel

Pesemis- ja kuivatamistsükli energiatõhususindeks (EEIWD)

X,X

–

Programmi „eco 40–60“ veetarbimine pesemise nimitäitekoguse korral (WW,full)

X,X

l/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ veetarbimine pesemise poole nimitäitekoguse korral (WW,1⁄2)

X,X

l/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ veetarbimine pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (WW,1/4)

X,X

l/tsükkel

Pesemistsükli kaalutud veetarbimine (WW)

X

l/tsükkel

Pesemis- ja kuivatamistsükli veetarbimine nimitäitekoguse korral (WWD,full)

X,X

l/tsükkel

Pesemis- ja kuivatamistsükli veetarbimine poole nimitäitekoguse korral (WWD,1⁄2)

X,X

l/tsükkel

Pesemis- ja kuivatamistsükli kaalutud veetarbimine (WWD)

X

l/tsükkel

Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususe indeks pesemise nimitäitekoguse korral (Iw)

X,XXX

–

Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususe indeks pesemise poole nimitäitekoguse korral (Iw)

X,XXX

–

Programmi „eco 40–60“ pesemistõhususe indeks pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (Iw)

X,XXX

–

Pesemis- ja kuivatamistsükli pesemistõhususe indeks nimitäitekoguse korral (Jw)

X,XXX

–

Pesemis- ja kuivatamistsükli pesemistõhususe indeks poole nimitäitekoguse korral (Jw)

X,XXX

–

Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus pesemise nimitäitekoguse korral (IR)

X,X

g/kg

Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus pesemise poole nimitäitekoguse korral (IR)

X,X

g/kg

Programmi „eco 40–60“ loputamistõhusus pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (IR)

X,X

g/kg

Pesemis- ja kuivatamistsükli loputamistõhusus nimitäitekoguse korral (JR)

X,X

g/kg

Pesemis- ja kuivatamistsükli loputamistõhusus poole nimitäitekoguse korral (JR)

X,X

g/kg

Programmi „eco 40–60“ kestus pesemise nimitäitekoguse korral (tw)

X:XX

h:min

Programmi „eco 40–60“ kestus pesemise poole nimitäitekoguse korral (tw)

X:XX

h:min

Programmi „eco 40–60“ kestus pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (tw)

X:XX

h:min

Tsükli kestus pesemis- ja kuivatamistsükli ja nimitäitekoguse korral (tWD)

X:XX

h:min

Tsükli kestus pesemis- ja kuivatamistsükli ja poole nimitäitekoguse korral (tWD)

X:XX

h:min

Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees pesemise nimitäitekoguse korral (T)

X

°C

Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees pesemise poole nimitäitekoguse korral (T)

X

°C

Programmiga „eco 40–60“ vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (T)

X

°C

Pesemis- ja kuivatamistsükli ajal pesemistsüklis vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees nimitäitekoguse korral (T)

X

°C

Pesemis- ja kuivatamistsükli ajal pesemistsüklis vähemalt viieks minutiks saavutatav temperatuur pesu sees poole nimitäitekoguse korral (T)

X

°C

Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus tsentrifuugimisfaasis pesemise nimitäitekoguse korral (S)

X

p/min

Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus tsentrifuugimisfaasis pesemise poole nimitäitekoguse korral (S)

X

p/min

Programmi „eco 40–60“ tsentrifuugimiskiirus tsentrifuugimisfaasis pesemise veerandi nimitäitekoguse korral (S)

X

p/min

Kaalutud pesemisjärgne jääkniiskusesisaldus (D)

X,X

%

Lõppniiskusesisaldus pärast kuivatamist

X,X

%

Õhus leviv müra programmi „eco 40–60“ ajal (tsentrifuugimisfaasis)

X

dBA nulltaseme 1 pW suhtes

Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (Po) (kui see on asjakohane)

X,XX

W

Elektritarbimine ooteseisundis (Psm) (kui see on asjakohane)

X,XX

W

Kas ooteseisundis kuvatakse teavet?

Jah/ei

–

Energiatarbimine ooteseisundis (Psm) võrguühendusega ooteseisundi korral (kui see on asjakohane)

X,XX

W

Elektritarbimine viitkäivituse korral (Pds) (kui see on asjakohane)

X,XX

W“

| 5) | VIII lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis tuleb kuvada kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, mis tagab selle hea nähtavuse ja loetavuse ning see peab olema III lisas esitatud mõõtmetega proportsionaalne. Märgise võib esitada pesaakna kaudu, mille puhul peab märgisele juurdepääsuks kasutatav kujutis olema kooskõlas käesoleva lisa punktis 2 sätestatud nõuetega. Pesaaknas kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu, hiirega üleliikumist või puutetundliku ekraani puhul pärast kujutise esimest suurendamist.“ |
| --- | --- | --- |

5)

VIII lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Tarnijate poolt artikli 3 lõike 1 punkti g kohaselt kättesaadavaks tehtud asjakohane märgis tuleb kuvada kuvamismehhanismil toote hinna lähedal. Märgis peab olema sellise suurusega, mis tagab selle hea nähtavuse ja loetavuse ning see peab olema III lisas esitatud mõõtmetega proportsionaalne. Märgise võib esitada pesaakna kaudu, mille puhul peab märgisele juurdepääsuks kasutatav kujutis olema kooskõlas käesoleva lisa punktis 2 sätestatud nõuetega. Pesaaknas kuvamise korral peab märgis ekraanile ilmuma pärast esimest kujutisel tehtud hiireklõpsu, hiirega üleliikumist või puutetundliku ekraani puhul pärast kujutise esimest suurendamist.“

| 6) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“; |
| --- | --- | --- |

6)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“;

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriikide ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, kui on otsustatud, et mudel ei vasta selle lisa punktide 3 ja 6 või teise lõigu nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriikide ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, kui on otsustatud, et mudel ei vasta selle lisa punktide 3 ja 6 või teise lõigu nõuetele.“;

| d) | tabel 9 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 9


  Kontrollimisel lubatud hälbed







  Näitaja | Kontrollimisel lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| EW,full, EW,1⁄2, EW,1⁄4, EWD,full, EWD,1⁄2 | Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste EW,full, EW,1⁄2, EW,1⁄4, EWD,full ja EWD,1⁄2 vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suuremad. |
| Kaalutud energiatarbimine (EW ja EWD) | Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste EW ja EWD vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suurem. |
| WW,full, WW,1⁄2 WW,1⁄4, WWD,full, WWD,1⁄2 | Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste WW,full, WW,1⁄2 WW,1⁄4, WWD,full and WWD,1⁄2 vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suuremad. |
| Kaalutud veetarbimine (WW ja WWD) | Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste WW ja WWD vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suurem. |
| Pesemistõhususe indeks (IW ja JW) kõigi asjakohaste koormuste puhul | Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste IW ja Jw vastavatest esitatud väärtustest üle 8 % väiksem. |
| Loputamistõhusus (IR ja JR) kõigi asjakohaste koormuste puhul | Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste IR ja JR vastavatest esitatud väärtustest üle 1,0 g/kg suurem. |
| Programmi või tsükli kestus (tW ja tWD) kõikidel asjakohastel koormustel | Programmi või tsükli kestuse määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste tW ja tWD vastavatest esitatud väärtustest üle 5 % või üle 10 minuti suurem olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem. |
| Kõrgeim temperatuur pesu sees (T) pesemistsükli ajal kõigi asjakohaste koormuste puhul | Määratud väärtus (*1) ei tohi olla T esitatud väärtusest üle 5 K väiksem ega üle 5 K suurem. |
| Kaalutud pesemisjärgne jääkniiskusesisaldus (D) | Määratud väärtus (*1) ei tohi olla D esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
| Lõppniiskusesisaldus pärast kuivatamist kõigi asjakohaste koormuste puhul | Määratud väärtus (*1) ei tohi ületada 3,0 %. |
| Tsentrifuugimiskiirus (S) kõigi asjakohaste koormuste puhul | Määratud väärtus (*1) ei tohi olla suuruse S esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
| Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (Po) | Tarbimisvõimsuse Po määratud väärtus (*1) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,10 W suurem. |
| Elektritarbimine ooteseisundis (Psm) | Tarbimisvõimsuse Psm määratud väärtus (*1) ei tohi ületada esitatud väärtust rohkem kui 10 %, kui esitatud väärtus on üle 1,00 W, ja rohkem kui 0,10 W, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W. |
| Elektritarbimine viitkäivituse korral (Pds) | Tarbimisvõimsuse Pds määratud väärtus (*1) ei tohi ületada esitatud väärtust rohkem kui 10 %, kui esitatud väärtus on üle 1,00 W, ja rohkem kui 0,10 W, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W. |
| Õhus leviv müra | Määratud väärtus (*1) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 dB(A) (nulltaseme 1 pW suhtes) suurem. |

d)

tabel 9 asendatakse järgmisega:

„Tabel 9

Kontrollimisel lubatud hälbed

Näitaja

Kontrollimisel lubatud hälbed

EW,full, EW,1⁄2, EW,1⁄4, EWD,full, EWD,1⁄2

Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste EW,full, EW,1⁄2, EW,1⁄4, EWD,full ja EWD,1⁄2 vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suuremad.

Kaalutud energiatarbimine (EW ja EWD)

Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste EW ja EWD vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suurem.

WW,full, WW,1⁄2 WW,1⁄4, WWD,full, WWD,1⁄2

Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste WW,full, WW,1⁄2 WW,1⁄4, WWD,full and WWD,1⁄2 vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suuremad.

Kaalutud veetarbimine (WW ja WWD)

Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste WW ja WWD vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suurem.

Pesemistõhususe indeks (IW ja JW) kõigi asjakohaste koormuste puhul

Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste IW ja Jw vastavatest esitatud väärtustest üle 8 % väiksem.

Loputamistõhusus (IR ja JR) kõigi asjakohaste koormuste puhul

Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste IR ja JR vastavatest esitatud väärtustest üle 1,0 g/kg suurem.

Programmi või tsükli kestus (tW ja tWD) kõikidel asjakohastel koormustel

Programmi või tsükli kestuse määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste tW ja tWD vastavatest esitatud väärtustest üle 5 % või üle 10 minuti suurem olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.

Kõrgeim temperatuur pesu sees (T) pesemistsükli ajal kõigi asjakohaste koormuste puhul

Määratud väärtus (*1) ei tohi olla T esitatud väärtusest üle 5 K väiksem ega üle 5 K suurem.

Kaalutud pesemisjärgne jääkniiskusesisaldus (D)

Määratud väärtus (*1) ei tohi olla D esitatud väärtusest üle 10 % suurem.

Lõppniiskusesisaldus pärast kuivatamist kõigi asjakohaste koormuste puhul

Määratud väärtus (*1) ei tohi ületada 3,0 %.

Tsentrifuugimiskiirus (S) kõigi asjakohaste koormuste puhul

Määratud väärtus (*1) ei tohi olla suuruse S esitatud väärtusest üle 10 % väiksem.

Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (Po)

Tarbimisvõimsuse Po määratud väärtus (*1) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,10 W suurem.

Elektritarbimine ooteseisundis (Psm)

Tarbimisvõimsuse Psm määratud väärtus (*1) ei tohi ületada esitatud väärtust rohkem kui 10 %, kui esitatud väärtus on üle 1,00 W, ja rohkem kui 0,10 W, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W.

Elektritarbimine viitkäivituse korral (Pds)

Tarbimisvõimsuse Pds määratud väärtus (*1) ei tohi ületada esitatud väärtust rohkem kui 10 %, kui esitatud väärtus on üle 1,00 W, ja rohkem kui 0,10 W, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W.

Õhus leviv müra

Määratud väärtus (*1) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2 dB(A) (nulltaseme 1 pW suhtes) suurem.

| 7) | X lisa punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | pesemisjärgne jääkniiskusesisaldus arvutatakse kõikide trumlite kaalutud keskmisena vastavalt iga trumli nimitäitekogusele;“. |
| --- | --- | --- |

7)

X lisa punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

pesemisjärgne jääkniiskusesisaldus arvutatakse kõikide trumlite kaalutud keskmisena vastavalt iga trumli nimitäitekogusele;“.

---

---

(1)  Seda elementi ei käsitata asjakohasena määruse (EL) 2017/1369 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel.

(2)  Programmi „eco 40–60“ korral.

(3)  Selle elemendi muudatusi ei käsitata määruse (EL) 2017/1369 artikli 4 lõike 4 kohaldamisel asjakohastena.

(4)  Kui toodete andmebaas tekitab selle lahtri lõpliku sisu automaatselt, ei pea tarnija neid andmeid sisestama.

(5)  Seda elementi ei käsitata asjakohasena määruse (EL) 2017/1369 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel.

(6)  Programmi „eco 40–60“ korral.

(7)  Pesemis- ja kuivatamistsükli korral.

(8)  Selle elemendi muudatusi ei käsitata määruse (EL) 2017/1369 artikli 4 lõike 4 kohaldamisel asjakohastena.

(9)  Kui toodete andmebaas tekitab selle lahtri lõpliku sisu automaatselt, ei pea tarnija neid andmeid sisestama.“

(*1)  Punkti 4 kohaselt katsetatud kolme lisaeksemplari puhul on määratud väärtus nende kolme lisaeksemplari määratud väärtuste aritmeetiline keskmine.“

---

III LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2015 I, III, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa punkt 42 asendatakse järgmisega:






  „42) | „esitatud väärtused“– väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa punkt 42 asendatakse järgmisega:

„42)

„esitatud väärtused“– väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Märgis on järgmine:






  — | standardse märgise laius on vähemalt 36 mm ja kõrgus 72 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Märgis on järgmine:

—

standardse märgise laius on vähemalt 36 mm ja kõrgus 72 mm;

| — | väikese märgise (laiusega alla 36 mm) laius on vähemalt 20 mm ja kõrgus 54 mm.“; |
| --- | --- |

—

väikese märgise (laiusega alla 36 mm) laius on vähemalt 20 mm ja kõrgus 54 mm.“;

| b) | punkti 2.3 alapunkti e loetelupunkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | märgise ristkülikukujulise äärejoone ja sisemiste eraldusjoonte suurus on 0,5 p ja värv on 100 % musta“. |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 2.3 alapunkti e loetelupunkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.

märgise ristkülikukujulise äärejoone ja sisemiste eraldusjoonte suurus on 0,5 p ja värv on 100 % musta“.

| 3) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | radioloogia ja tuumameditsiini seadmetes, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivis 2013/59/Euratom sätestatud kiirgust käsitlevaid ohutusnorme (1); |
| --- | --- | --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

radioloogia ja tuumameditsiini seadmetes, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivis 2013/59/Euratom sätestatud kiirgust käsitlevaid ohutusnorme (1);

(1)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).“;"

| b) | punkti 3 lisatakse punkt l:






  „l) | hõõgniidiga valgusallikad, millel on nugakontakt-, kõrvkontakt-, kaabelühendusega, lintjuhtühendusega-, kontakttikuga või mittestandardsed kohandatud soklid, ja millel on kvartsklaasist torudest ümbris ning mis on spetsiaalselt ette nähtud tööstuslikuks või kutsealaseks kasutuseks elekterkuumutusseadmetes (nt venitus-puhumisvormimine PET-tööstuses, 3D-printimine, fotogalvaaniline ja elektrooniline tootmine, liimide, tintide, värvide või katete kuivatamine või kõvastamine) ja mida turustatakse üksnes sel eesmärgil.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 3 lisatakse punkt l:

„l)

hõõgniidiga valgusallikad, millel on nugakontakt-, kõrvkontakt-, kaabelühendusega, lintjuhtühendusega-, kontakttikuga või mittestandardsed kohandatud soklid, ja millel on kvartsklaasist torudest ümbris ning mis on spetsiaalselt ette nähtud tööstuslikuks või kutsealaseks kasutuseks elekterkuumutusseadmetes (nt venitus-puhumisvormimine PET-tööstuses, 3D-printimine, fotogalvaaniline ja elektrooniline tootmine, liimide, tintide, värvide või katete kuivatamine või kõvastamine) ja mida turustatakse üksnes sel eesmärgil.“;

| c) | lisatakse punkt 4:






  „4) | Selliste valgusallikate suhtes, mis on spetsiaalselt projekteeritud ja mida turustatakse üksnes komisjoni määruste (EL) 2019/2023, (EL) 2019/2022, (EL) nr 932/2012 ja (EL) 2019/2019 kohaldamisalasse kuuluvate toodete jaoks, ei kohaldata käesoleva määruse VI lisa punkti 1 alapunkti e alapunktide 7b, 7c ja 7d nõudeid.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt 4:

„4)

Selliste valgusallikate suhtes, mis on spetsiaalselt projekteeritud ja mida turustatakse üksnes komisjoni määruste (EL) 2019/2023, (EL) 2019/2022, (EL) nr 932/2012 ja (EL) 2019/2019 kohaldamisalasse kuuluvate toodete jaoks, ei kohaldata käesoleva määruse VI lisa punkti 1 alapunkti e alapunktide 7b, 7c ja 7d nõudeid.“

| 4) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | tabel 3 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 3


  Toote teabeleht











  Tarnija nimi või kaubamärk
   (1)
  ,
   (5): |
| --- | --- | --- |
| Tarnija aadress
   (1)
  ,
   (5): |
| Mudelitähis
   (5): |
| Valgusallika liik |
| Kasutatud valgustustehnoloogia: | [HL/LFL T5 HE/LFL T5 HO/CFLni/muu FL/HPS/MH/muu HID/LED/OLED/ühendatud/muu] | Suunatud või suunamata valgusvooga: | [NDLS/DLS] |
| Valgusallika sokli tüüp
  (või muu elektriline liides) | [vabas vormis tekst] | | |
| Avaliku elektrivõrgu toitega või mitte: | [MLS/NMLS] | Ühendatud valgusallikas (CLS): | [jah/ei] |
| Seadistatava värvusega valgusallikas: | [jah/ei] | Kolb: | [puudub/väliskolb/läbipaistmatu] |
| Suure heledusega valgusallikas: | [jah/ei] | | |
| Pimestamisvastase kaitsega: | [jah/ei] | Hämardatav: | [jah/üksnes spetsiaalse hämardiga/ei] |
| Toote näitajad |
| Näitaja | Väärtus | Näitaja | Väärtus |
| Toote üldnäitajad: |
| Energiatarbimine sisselülitatud seisundis (kWh/1000 h), ümardatuna ülespoole täisarvuni | x | Energiatõhususe klass | [A/B/C/D/E/F/G] (2) |
| Kasulik valgusvoog (Φuse); osutada selgelt, kas see on sfääriline (360°), lai koonuseline (120°) või kitsas koonuseline (90°) valgusvoog | x [sfääriline/lai koonuseline/kitsas koonuseline] | lähim värvsustemperatuur, ümardatud 100 Kni või seadistatav lähima värvsustemperatuuri vahemik, ümardatud 100 Kni | [x/x...x/x või x (või x...)] |
| Sisselülitatud seisundi tarbimisvõimsus (Pon) vattides | x,x | Ooteseisundi tarbimisvõimsus (Psb), vattides, ümardatud kahe kümnendkohani | x,xx |
| Ühendatud valgusallika puhul võrguühendusega ooteseisundi tarbimisvõimsus (Pnet) vattides, ümardatud kahe kümnendkohani. | x,xx | Värviesitusindeks, ümardatud täisarvuni, või seadistatav CRI vahemik | [x/x...x] |
| Välismõõtmed  (1)
  ,
   (5)

  (ilma eraldiseisva talitlusseadiseta, valgustuse juhtosadeta ja valgustusega mitteseotud osadeta (olemasolul)) | Kõrgus | x | Energia spektraaljaotus vahemikus 250–800 nm, täiskoormusel | [joonis] |
| Laius | x |
| Sügavus | x |
| Väidetav võrdväärne võimsus (3) | [jah/–] | Kui „jah“, võrdväärne võimsus (W) | x |
| | | Värvsuskoordinaadid (x, y) | 0,xxx
  0,xxx |
| Suundvalgusallikate näitajad: |
| Suurim valgustugevus (cd) | x | Kiirgusnurk kraadides või seadistatav kiirgusnurkade vahemik | [x/x...x] |
| LED- ja OLED-valgusallikate näitajad |
| Värviesitusindeks R9 | x | Elueategur | x,xx |
| Valgusvoo vähenemistegur | x,xx | | |
| Avaliku elektrivõrgu toitega LED- ja OLED-valgusallikate näitajad: |
| Faasinihe (cos φ1) | x,xx | Värvuse koosseis MacAdami ellipsi astmetes | x |
| Väide: LED-valgusallikas asendab teatava võimsusega ilma sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorvalgusallikat. | [jah/–] (4) | Kui jah, siis asendatavuse väide (W) | x |
| Väreluse mõõtühik (Pst LM) | x,x | Stroboskoopnähtuse näitaja (SVM) | x,x |

4)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

tabel 3 asendatakse järgmisega:

„Tabel 3

Toote teabeleht

Tarnija nimi või kaubamärk
   (1)
  ,
   (5):

Tarnija aadress
   (1)
  ,
   (5):

Mudelitähis
   (5):

Valgusallika liik

Kasutatud valgustustehnoloogia:

[HL/LFL T5 HE/LFL T5 HO/CFLni/muu FL/HPS/MH/muu HID/LED/OLED/ühendatud/muu]

Suunatud või suunamata valgusvooga:

[NDLS/DLS]

Valgusallika sokli tüüp

(või muu elektriline liides)

[vabas vormis tekst]

Avaliku elektrivõrgu toitega või mitte:

[MLS/NMLS]

Ühendatud valgusallikas (CLS):

[jah/ei]

Seadistatava värvusega valgusallikas:

[jah/ei]

Kolb:

[puudub/väliskolb/läbipaistmatu]

Suure heledusega valgusallikas:

[jah/ei]

Pimestamisvastase kaitsega:

[jah/ei]

Hämardatav:

[jah/üksnes spetsiaalse hämardiga/ei]

Toote näitajad

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Toote üldnäitajad:

Energiatarbimine sisselülitatud seisundis (kWh/1000 h), ümardatuna ülespoole täisarvuni

x

Energiatõhususe klass

[A/B/C/D/E/F/G] (2)

Kasulik valgusvoog (Φuse); osutada selgelt, kas see on sfääriline (360°), lai koonuseline (120°) või kitsas koonuseline (90°) valgusvoog

x [sfääriline/lai koonuseline/kitsas koonuseline]

lähim värvsustemperatuur, ümardatud 100 Kni või seadistatav lähima värvsustemperatuuri vahemik, ümardatud 100 Kni

[x/x...x/x või x (või x...)]

Sisselülitatud seisundi tarbimisvõimsus (Pon) vattides

x,x

Ooteseisundi tarbimisvõimsus (Psb), vattides, ümardatud kahe kümnendkohani

x,xx

Ühendatud valgusallika puhul võrguühendusega ooteseisundi tarbimisvõimsus (Pnet) vattides, ümardatud kahe kümnendkohani.

x,xx

Värviesitusindeks, ümardatud täisarvuni, või seadistatav CRI vahemik

[x/x...x]

Välismõõtmed  (1)
  ,
   (5)

(ilma eraldiseisva talitlusseadiseta, valgustuse juhtosadeta ja valgustusega mitteseotud osadeta (olemasolul))

Kõrgus

x

Energia spektraaljaotus vahemikus 250–800 nm, täiskoormusel

[joonis]

Laius

x

Sügavus

x

Väidetav võrdväärne võimsus (3)

[jah/–]

Kui „jah“, võrdväärne võimsus (W)

x

Värvsuskoordinaadid (x, y)

0,xxx

0,xxx

Suundvalgusallikate näitajad:

Suurim valgustugevus (cd)

x

Kiirgusnurk kraadides või seadistatav kiirgusnurkade vahemik

[x/x...x]

LED- ja OLED-valgusallikate näitajad

Värviesitusindeks R9

x

Elueategur

x,xx

Valgusvoo vähenemistegur

x,xx

Avaliku elektrivõrgu toitega LED- ja OLED-valgusallikate näitajad:

Faasinihe (cos φ1)

x,xx

Värvuse koosseis MacAdami ellipsi astmetes

x

Väide: LED-valgusallikas asendab teatava võimsusega ilma sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorvalgusallikat.

[jah/–] (4)

Kui jah, siis asendatavuse väide (W)

x

Väreluse mõõtühik (Pst LM)

x,x

Stroboskoopnähtuse näitaja (SVM)

x,x

| b) | tabel 7 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 7


  Suunamata valgusvooga valgusallikate võrdväärsusnõuded







  Valgusallika valgusvoog Φ (lm) | Väidetav võrdväärne hõõgniidiga valgusallika võimsus (W) |
| --- | --- | --- |
| 136 | 15 |
| 249 | 25 |
| 470 | 40 |
| 806 | 60 |
| 1 055 | 75 |
| 1 521 | 100 |
| 2 452 | 150 |
| 3 452 | 200“ |

b)

tabel 7 asendatakse järgmisega:

„Tabel 7

Suunamata valgusvooga valgusallikate võrdväärsusnõuded

Valgusallika valgusvoog Φ (lm)

Väidetav võrdväärne hõõgniidiga valgusallika võimsus (W)

136

15

249

25

470

40

806

60

1 055

75

1 521

100

2 452

150

3 452

200“

| 5) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | järgmiste tehniliste näitajate esitatud väärtused: neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena:






  1) | kasulik valgusvoog Φuse) luumenites (lm); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

järgmiste tehniliste näitajate esitatud väärtused: neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena:

1)

kasulik valgusvoog Φuse) luumenites (lm);

| 2) | värviesitusindeks (CRI); |
| --- | --- |

2)

värviesitusindeks (CRI);

| 3) | sisselülitatud seisundi tarbimisvõimsus (Pon) vattides (W); |
| --- | --- |

3)

sisselülitatud seisundi tarbimisvõimsus (Pon) vattides (W);

| 4) | suundvalgusallika puhul kiirgusnurk kraadides; |
| --- | --- |

4)

suundvalgusallika puhul kiirgusnurk kraadides;

| 4 a) | suundvalgusallikate maksimaalne valgustugevus kandelates; |
| --- | --- |

4 a)

suundvalgusallikate maksimaalne valgustugevus kandelates;

| 5) | seotud värvustemperatuur (CCT) kelvinites (K); |
| --- | --- |

5)

seotud värvustemperatuur (CCT) kelvinites (K);

| 6) | ooteseisundi tarbimisvõimsus (Psb) vattides (W), sealhulgas juhul, kui see on null; |
| --- | --- |

6)

ooteseisundi tarbimisvõimsus (Psb) vattides (W), sealhulgas juhul, kui see on null;

| 7) | CLSi puhul võrguühendusega ooteseisundi tarbimisvõimsus (Pnet)vattides (W); |
| --- | --- |

7)

CLSi puhul võrguühendusega ooteseisundi tarbimisvõimsus (Pnet)vattides (W);

| 7a) | LED- ja OLED-valgusallikate värviesitusindeksi R9 väärtus; |
| --- | --- |

7a)

LED- ja OLED-valgusallikate värviesitusindeksi R9 väärtus;

| 7b) | LED- ja OLED-valgusallikate elueategur; |
| --- | --- |

7b)

LED- ja OLED-valgusallikate elueategur;

| 7c) | LED- ja OLED-valgusallikate valgusvoo vähenemistegur; |
| --- | --- |

7c)

LED- ja OLED-valgusallikate valgusvoo vähenemistegur;

| 7d) | LED- ja OLED-valgusallikate indikatiivne kasutusiga L70B50; |
| --- | --- |

7d)

LED- ja OLED-valgusallikate indikatiivne kasutusiga L70B50;

| 8) | avaliku elektrivõrgu toitega LED- ja OLED-valgusallikate jaoks faasinihe (cos φ1); |
| --- | --- |

8)

avaliku elektrivõrgu toitega LED- ja OLED-valgusallikate jaoks faasinihe (cos φ1);

| 9) | LED- ja OLED-valgusallikate värvuse koosseis MacAdami ellipsi astmetes; |
| --- | --- |

9)

LED- ja OLED-valgusallikate värvuse koosseis MacAdami ellipsi astmetes;

| 10) | valgusdioodi keskmine heledus cd/mm2 (üksnes HLLSi puhul); |
| --- | --- |

10)

valgusdioodi keskmine heledus cd/mm2 (üksnes HLLSi puhul);

| 11) | LED- ja OLED-valgusallikate värelus (PstLM); |
| --- | --- |

11)

LED- ja OLED-valgusallikate värelus (PstLM);

| 12) | LED- ja OLED-valgusallikate stroboskoopnähtus (SVM); |
| --- | --- |

12)

LED- ja OLED-valgusallikate stroboskoopnähtus (SVM);

| 13) | ainult seadistatava värvusega valgusallikate puhul järgmiste värvide ja konkreetsesse vahemikku jäävate dominantlainepikkuste spektraalne värvipuhtus:






  Värv | Dominantlainepikkuse vahemik |
| --- | --- | --- |
| Sinine | 440–490 nm |
| Roheline | 520–570 nm |
| Punane | 610–670 nm“; |

13)

ainult seadistatava värvusega valgusallikate puhul järgmiste värvide ja konkreetsesse vahemikku jäävate dominantlainepikkuste spektraalne värvipuhtus:

Värv

Dominantlainepikkuse vahemik

Sinine

440–490 nm

Roheline

520–570 nm

Punane

610–670 nm“;

| b) | lisatakse punkt 2:






  „2. | Need punktis 1 loetletud elemendid moodustavad ka tehnilise dokumentatsiooni kohustuslikud konkreetsed osad, mille tarnija sisestab andmebaasi vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 12 punktile 5.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 2:

„2.

Need punktis 1 loetletud elemendid moodustavad ka tehnilise dokumentatsiooni kohustuslikud konkreetsed osad, mille tarnija sisestab andmebaasi vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 12 punktile 5.“

| 6) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.
  Kui mudel on projekteeritud nii, et see on võimeline tuvastama, et sellega tehakse katseid (nt katsetingimuste või -tsükli äratundmine), ja reageerima sellele katseaegse toimimise automaatse muutmisega, millega saavutatakse mõne käesolevas määruses nimetatud või tehnilistes dokumentides või mõnes esitatud dokumendis kirjeldatud näitaja parem tase, ei loeta seda mudelit ega sellega võrdväärseid mudeleid nõuetele vastavaks.“; |
| --- | --- | --- |

6)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.

Kui mudel on projekteeritud nii, et see on võimeline tuvastama, et sellega tehakse katseid (nt katsetingimuste või -tsükli äratundmine), ja reageerima sellele katseaegse toimimise automaatse muutmisega, millega saavutatakse mõne käesolevas määruses nimetatud või tehnilistes dokumentides või mõnes esitatud dokumendis kirjeldatud näitaja parem tase, ei loeta seda mudelit ega sellega võrdväärseid mudeleid nõuetele vastavaks.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“;

| c) | punkti 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Liikmesriikide ametiasutused kontrollivad valgusallika mudeli 10 seadme vastavust käesoleva lisa punkti 2 alapunktile c. Kontrollimisel lubatud hälbed on esitatud käesoleva lisa tabelis 9.“; |
| --- | --- |

c)

punkti 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriikide ametiasutused kontrollivad valgusallika mudeli 10 seadme vastavust käesoleva lisa punkti 2 alapunktile c. Kontrollimisel lubatud hälbed on esitatud käesoleva lisa tabelis 9.“;

| d) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Kui punkti 2 alapunktides a, b või c osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik võrdväärsed mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Kui punkti 2 alapunktides a, b või c osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik võrdväärsed mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.“;

| e) | tabel 9 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 9


  Kontrollimisel lubatud hälbed








  Näitaja | Valimi suurus | Kontrollimisel lubatud hälbed |
| --- | --- | --- | --- |
| Sisselülitatud seisundi tarbimisvõimsus täiskoormusel Pon
  [W]: | | |
| Pon ≤ 2 W | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,20 W suurem. |
| 2 W < Pon ≤ 5 W | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
| 5 W < Pon ≤ 25 W | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
| 25 W < Pon ≤ 100 W | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem. |
| 100 W < Pon | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2,5 % suurem. |
| Faasinihe [0–1] | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,1 ühiku väiksem. |
| Kasulik valgusvoog Φuse
  [lm] | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
| Ooteseisundi tarbimisvõimsus Psb ja võrguühendusega ooteseisundi tarbimisvõimsus Pnet [W] | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,10 W suurem. |
| Värviesitusindeks (CRI) ja R9 [0–100] | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2,0 ühiku väiksem. |
| Värelus [Pst LM] ja stroboskoopnähtus [SVM] | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,1 suurem või üle 10 % suurem, kui esitatud väärtus on suurem kui 1,0 |
| Värvuse koosseis [MacAdami ellipsi astmed] | 10 | Määratud astmete arv ei tohi ületada esitatud astmete arvu. MacAdami ellipsi keskpunktiks on tarnija esitatud keskpunkt lubatud hälbega 0,005 ühikut. |
| Kiirgusnurk (kraadides) | 10 | Määratud väärtus ei tohi esitatud väärtusest erineda üle 25 %. |
| Koguvalgusviljakus ηTM [lm/W] | 10 | Määratud väärtus (jagatis) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem. |
| Valgusvoo vähenemistegur (LEDi ja OLEDi puhul) | 10 | Valimi määratud XLMF% ei tohi olla väiksem kui XLMF, MIN% vastavalt komisjoni määruse (EL) 2019/2020  (2) V lisa tekstile. |
| Elueategur


  (LEDi ja OLEDi puhul) | 10 | Vähemalt üheksa valimisse võetud valgusallikat peavad määruse (EL) 2019/2020 V lisa kohase kestvuskatse lõppemisel töötama. |
| Spektraalne värvipuhtus (%) | 10 | Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem. |
| Lähim värvsustemperatuur [K] | 10 | Määratud väärtus ei tohi esitatud väärtusest erineda üle 10 %. |
| Suurim valgustugevus [cd] | 10 | Määratud väärtus ei tohi esitatud väärtusest erineda üle 25 %. |

e)

tabel 9 asendatakse järgmisega:

„Tabel 9

Kontrollimisel lubatud hälbed

Näitaja

Valimi suurus

Kontrollimisel lubatud hälbed

Sisselülitatud seisundi tarbimisvõimsus täiskoormusel Pon
  [W]:

Pon ≤ 2 W

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,20 W suurem.

2 W < Pon ≤ 5 W

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % suurem.

5 W < Pon ≤ 25 W

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem.

25 W < Pon ≤ 100 W

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % suurem.

100 W < Pon

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2,5 % suurem.

Faasinihe [0–1]

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,1 ühiku väiksem.

Kasulik valgusvoog Φuse
  [lm]

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 10 % väiksem.

Ooteseisundi tarbimisvõimsus Psb ja võrguühendusega ooteseisundi tarbimisvõimsus Pnet [W]

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,10 W suurem.

Värviesitusindeks (CRI) ja R9 [0–100]

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 2,0 ühiku väiksem.

Värelus [Pst LM] ja stroboskoopnähtus [SVM]

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,1 suurem või üle 10 % suurem, kui esitatud väärtus on suurem kui 1,0

Värvuse koosseis [MacAdami ellipsi astmed]

10

Määratud astmete arv ei tohi ületada esitatud astmete arvu. MacAdami ellipsi keskpunktiks on tarnija esitatud keskpunkt lubatud hälbega 0,005 ühikut.

Kiirgusnurk (kraadides)

10

Määratud väärtus ei tohi esitatud väärtusest erineda üle 25 %.

Koguvalgusviljakus ηTM [lm/W]

10

Määratud väärtus (jagatis) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem.

Valgusvoo vähenemistegur (LEDi ja OLEDi puhul)

10

Valimi määratud XLMF% ei tohi olla väiksem kui XLMF, MIN% vastavalt komisjoni määruse (EL) 2019/2020  (2) V lisa tekstile.

Elueategur

(LEDi ja OLEDi puhul)

10

Vähemalt üheksa valimisse võetud valgusallikat peavad määruse (EL) 2019/2020 V lisa kohase kestvuskatse lõppemisel töötama.

Spektraalne värvipuhtus (%)

10

Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 5 % väiksem.

Lähim värvsustemperatuur [K]

10

Määratud väärtus ei tohi esitatud väärtusest erineda üle 10 %.

Suurim valgustugevus [cd]

10

Määratud väärtus ei tohi esitatud väärtusest erineda üle 25 %.

Sirgete muudetava suurusega väga pikkade valgusallikate, nagu nt valgusdioodribade puhul, võtavad turujärelevalveasutused vastavuskontrolli tegemiseks ribast lõigu pikkusega 50 cm, või kui valgusallikat ei saa sellesse pikkusesse lõigata, valitakse 50 cm lähim pikkus. Valgusallika tarnija peab märkima, milline talitlusseadis sellise pikkuse puhul kasutamiseks sobib.

Kui kontrollitakse, kas toodet saab lugeda valgusallikaks, võrdlevad turujärelevalveasutused mõõdetud värvsuskoordinaate (x ja y), valgusvoogu, valgustustihedust ja värviesitusindeksit käesoleva määruse artiklis 2 valgusallika määratluses esitatud piirmääradega ilma lubatud hälbeid kasutamata. Kui üks valimi kümnest eksemplarist vastab valgusallika tingimustele, käsitatakse tootemudelit valgusallikana.

Selliseid valgusallikaid, mis võimaldavad lõppkasutajal kas käsitsi või automaatselt, vahetult või eemalt seadistada kiiratava valguse valgustugevust, värvust, lähimat värvsustemperatuuri, valgusspektrit ja/või kiirgusnurka, hinnatakse võrdlusseadistusel.“

---

(1)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).“;“

---

(1)  Nende elementide muudatusi ei käsitata asjakohasena määruse (EL) 2017/1369 artikli 4 lõike 4 kohaldamisel.

(2)  Kui toodete andmebaas tekitab selle lahtri lõpliku sisu automaatselt, ei pea tarnija neid andmeid sisestama.

(3)  
  „–“: ei kohaldata;

„jah“: võrdväärsuse väite asendatava valgusallika võimsuse kohta võib esitada üksnes järgmistel juhtudel:

| — | suundvalgusallika puhul, kui valgusallika liik on esitatud tabelis 4 ja kui valgusallika valgusvoog 90 ° tipunurgaga koonuses (Φ90°) ei ole väiksem kui tabelis 4 esitatud asjakohane võrdlusvalgusvoog. Võrdlusvalgusvoog korrutatakse parandusteguriga tabelist 5. LED-valgusallikate korral korrutatakse see parandusteguriga tabelist 6; |
| --- | --- |

—

suundvalgusallika puhul, kui valgusallika liik on esitatud tabelis 4 ja kui valgusallika valgusvoog 90 ° tipunurgaga koonuses (Φ90°) ei ole väiksem kui tabelis 4 esitatud asjakohane võrdlusvalgusvoog. Võrdlusvalgusvoog korrutatakse parandusteguriga tabelist 5. LED-valgusallikate korral korrutatakse see parandusteguriga tabelist 6;

| — | suunamata valgusvooga valgusallikate korral vastab väidetava samaväärse hõõgniidiga valgusallika võimsus (vattides, ümardatud täisarvuni) valgusallika valgusvoole tabelis 7. |
| --- | --- |

—

suunamata valgusvooga valgusallikate korral vastab väidetava samaväärse hõõgniidiga valgusallika võimsus (vattides, ümardatud täisarvuni) valgusallika valgusvoole tabelis 7.

Valgusvoo ja väidetava võrdväärse valgusallika võimsuse (vattides, ümardatud täisarvuni) vahepealsed väärtused arvutatakse kahest lähimast väärtusest lineaarse interpoleerimise teel.

(4)  
  “–“: ei kohaldata;

„jah“: Väide: LED-valgusallikas asendab teatava võimsusega ilma sisseehitatud liiteseadiseta luminofoorvalgusallikat. Sellise väite võib esitada ainult juhul, kui:

| — | valgustugevus toru telje ümber üheski suunas ei erine keskmisest valgustugevusest toru ümber üle 25 % ja |
| --- | --- |

—

valgustugevus toru telje ümber üheski suunas ei erine keskmisest valgustugevusest toru ümber üle 25 % ja

| — | valgusdioodvalgusallika valgusvoog ei ole väiksem kui väidetava võimsusega luminofoorvalgusallika valgusvoog. Luminofoorvalgusallika valgusvoo arvutamiseks korrutatakse väidetav võimsus luminofoorvalgusallika vähima valgusviljakusega tabelis 8 ja |
| --- | --- |

—

valgusdioodvalgusallika valgusvoog ei ole väiksem kui väidetava võimsusega luminofoorvalgusallika valgusvoog. Luminofoorvalgusallika valgusvoo arvutamiseks korrutatakse väidetav võimsus luminofoorvalgusallika vähima valgusviljakusega tabelis 8 ja

| — | valgusdioodvalgusallika võimsus ei ole suurem kui sellise luminofoorvalgusallika võimsus, mida see väidetavalt peaks asendama. |
| --- | --- |

—

valgusdioodvalgusallika võimsus ei ole suurem kui sellise luminofoorvalgusallika võimsus, mida see väidetavalt peaks asendama.

Tehnilistes dokumentides tuleb esitada andmed selliste väidete põhjendamiseks.

(5)  Seda elementi ei käsitata asjakohasena määruse (EL) 2017/1369 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel.“

(2)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2020, millega kehtestatakse valgusallikate ja eraldiseisvate talitlusseadiste ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 244/2009, (EÜ) nr 245/2009 ja (EL) nr 1194/2012 (vt käesolev Euroopa Liidu Teataja, lk 209).

---

IV LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2016 I, II, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisale lisatakse punkt 42:






  „42) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I lisale lisatakse punkt 42:

„42)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | II lisa tabel 1 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 1


  Jahutus-külmutusseadmete energiatõhususe klassid







  Energiatõhususe klass | Energiatõhususindeks (EEI) |
| --- | --- | --- |
| A | Energiatõhususindeks ≤ 41 |
| B | 41 ≤ EEI ≤ 51 |
| C | 51 ≤ EEI ≤ 64 |
| D | 64 ≤ EEI ≤ 80 |
| E | 80 ≤ EEI ≤ 100 |
| F | 100 ≤ EEI ≤ 125 |
| G | Energiatõhususindeks > 125“ |

2)

II lisa tabel 1 asendatakse järgmisega:

„Tabel 1

Jahutus-külmutusseadmete energiatõhususe klassid

Energiatõhususe klass

Energiatõhususindeks (EEI)

A

Energiatõhususindeks ≤ 41

B

41 ≤ EEI ≤ 51

C

51 ≤ EEI ≤ 64

D

64 ≤ EEI ≤ 80

E

80 ≤ EEI ≤ 100

F

100 ≤ EEI ≤ 125

G

Energiatõhususindeks > 125“

| 3) | IV lisa punkti 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine tekst:

  „Kui näitaja on esitatud vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõikele 3 ja VI lisa tabelile 7, kasutab tarnija käesoleva lisa arvutustes selle esitatud väärtust.“; |
| --- | --- | --- |

3)

IV lisa punkti 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine tekst:

„Kui näitaja on esitatud vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõikele 3 ja VI lisa tabelile 7, kasutab tarnija käesoleva lisa arvutustes selle esitatud väärtust.“;

| b) | punktid h ja i asendatakse järgmisega:






  „h) | kambri külmutusvõimsuse (kg/24 h) arvutamiseks korrutatakse selle kambri väikese katsekeha mass 24-ga ja jagatakse ajaga, mis kulub selle katsekeha külmutamiseks temperatuurilt +25 °C temperatuurile –18 °C ümbritseva keskkonna temperatuuril +25 °C, ning tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid h ja i asendatakse järgmisega:

„h)

kambri külmutusvõimsuse (kg/24 h) arvutamiseks korrutatakse selle kambri väikese katsekeha mass 24-ga ja jagatakse ajaga, mis kulub selle katsekeha külmutamiseks temperatuurilt +25 °C temperatuurile –18 °C ümbritseva keskkonna temperatuuril +25 °C, ning tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani;

| i) | 4 tärni kambrite puhul peab aeg, mis kulub väikese katsekeha külmutamiseks temperatuurilt +25 °C temperatuurile –18 °C ümbritseva keskkonna temperatuuril +25 °C, olema selline, et tulenev külmutusvõimsus vastaks I lisa punkti 4 nõudele;“; |
| --- | --- |

i)

4 tärni kambrite puhul peab aeg, mis kulub väikese katsekeha külmutamiseks temperatuurilt +25 °C temperatuurile –18 °C ümbritseva keskkonna temperatuuril +25 °C, olema selline, et tulenev külmutusvõimsus vastaks I lisa punkti 4 nõudele;“;

| c) | lisatakse punkt k:






  „k) | iga 4 tärni kambri väikese katsekeha mass peab olema:






  — | 3,5 kg/100 l hinnatava 4 tärni kambri mahu kohta, ümardatuna ülespoole lähima 0,5 kg-ni, ja |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt k:

„k)

iga 4 tärni kambri väikese katsekeha mass peab olema:

—

3,5 kg/100 l hinnatava 4 tärni kambri mahu kohta, ümardatuna ülespoole lähima 0,5 kg-ni, ja

| — | 2 kg sellise mahuga 4 tärni kambri puhul, mille puhul 3,5 kg/100 l annab väärtuse, mis on väiksem kui 2 kg; |
| --- | --- |

—

2 kg sellise mahuga 4 tärni kambri puhul, mille puhul 3,5 kg/100 l annab väärtuse, mis on väiksem kui 2 kg;

kui jahutus-külmutusseade koosneb 3 ja 4 tärni kambrite kombinatsioonist, suurendatakse väikeste katsekehade masside summat nii, et kõigi 4 tärni kambrite väikeste katsekehade masside summa on:

| — | 3,5 kg/100 l kõigi 4 ja 3 tärni kambrite kogumahu kohta, ümardatuna ülespoole lähima 0,5 kg-ni, ja |
| --- | --- |

—

3,5 kg/100 l kõigi 4 ja 3 tärni kambrite kogumahu kohta, ümardatuna ülespoole lähima 0,5 kg-ni, ja

| — | 2 kg kõikide 4 ja 3 tärni kambrite kogumahu kohta, mille puhul 3,5 kg/100 l annab väärtuse, mis on väiksem kui 2 kg.“ |
| --- | --- |

—

2 kg kõikide 4 ja 3 tärni kambrite kogumahu kohta, mille puhul 3,5 kg/100 l annab väärtuse, mis on väiksem kui 2 kg.“

| 4) | V lisa tabel 6 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 6


  Toote teabeleht















  Tarnija nimi või kaubamärk
   (2)
  ,
   (4): |
| --- | --- |
| Tarnija aadress
   (2)
  ,
   (4): |
| Mudelitähis
   (4): |
| Jahutus-külmutusseadme liik |
| Vähese müraga seade: | [jah/ei] | Ehituslik tüüp: | [sisseehitatud/eraldiseisev] |
| Veinikülmik: | [jah/ei] | Muu jahutus-külmutusseade: | [jah/ei] |
| Toote üldnäitajad: |
| Näitaja | Väärtus | Näitaja | Väärtus |
| Üldmõõtmed (mm)  (2)
  ,
   (4) | Kõrgus | x | Kogumaht (dm3 või l) | x |
| Laius | x |
| Sügavus | x |
| Energiatõhususindeks | x | Energiatõhususe klass | [A/B/C/D/E/F/G]  (3) |
| Õhus leviv müra (dBA, nulltaseme 1 pW suhtes) | x | Õhus leviva müra klass | [A/B/C/D] (4) |
| Aastane energiatarbimine (kWh/a) | x | Kliimaklass: | [laiendatud mõõdukas/mõõdukas/subtroopiline/troopiline] |
| Madalaim ümbritseva keskkonna temperatuur (°C), mille jaoks jahutus-külmutusseade sobib | xc | Kõrgeim ümbritseva keskkonna temperatuur (°C), mille jaoks jahutus-külmutusseade sobib | x (3) |
| Talveseadistus | [jah/ei] | |
| Kambri näitajad |
| Kambri liik | Kambri näitajad ja nende väärtused |
| Kambri maht (dm3 või l) | Soovitatav temperatuuriseadistus optimaalseks toidu säilitamiseks (°C)
  Need seadistused ei tohi olla vastuolus IV lisa tabeli 3 kohaste säilitustingimustega | Külmutusvõimsus (kg/24 h) | Sulatusviis
  (automaatne sulatamine = A,
  manuaalne sulatamine = M) |
| Sahverkamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| Veinikamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| Kelderkamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| Värske toidu kamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| Jahekamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| Tärnita kamber või jäävalmistamiskamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| 1 tärni kamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| 2 tärni kamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| 3 tärni kamber | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| 4 tärni kamber | [jah/ei] | x,x | x | x,x | [A/M] |
| 2 tärni sektsioon | [jah/ei] | x,x | x | – | [A/M] |
| Muudetava temperatuuriga kamber | kambrite liigid | x,x | x | x,x (4 tärni kambrite puhul) või – | [A/M] |
| 4 tärni kambrite puhul |
| Kiirkülmutusfunktsioon | [jah/ei] |
| Veinikülmikute puhul |
| Standardsete veinipudelite arv | x |
| Valgusallika näitajad
   (1)
  ,
   (2): |
| Valgusallika liik | [Valgustustehnoloogia] |
| Energiatõhususe klass | [A/B/C/D/E/F/G] |
| Tootja pakutava garantii minimaalne kestus
   (2)
  ,
   (4): |
| Lisateave
   (2)
  ,
   (4): |
| Link tootja veebisaidile, kus on esitatud komisjoni määruse (EL) 2019/2019 (2) II lisa punkti 4 kohane teave: |

4)

V lisa tabel 6 asendatakse järgmisega:

„Tabel 6

Toote teabeleht

Tarnija nimi või kaubamärk
   (2)
  ,
   (4):

Tarnija aadress
   (2)
  ,
   (4):

Mudelitähis
   (4):

Jahutus-külmutusseadme liik

Vähese müraga seade:

[jah/ei]

Ehituslik tüüp:

[sisseehitatud/eraldiseisev]

Veinikülmik:

[jah/ei]

Muu jahutus-külmutusseade:

[jah/ei]

Toote üldnäitajad:

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Üldmõõtmed (mm)  (2)
  ,
   (4)

Kõrgus

x

Kogumaht (dm3 või l)

x

Laius

x

Sügavus

x

Energiatõhususindeks

x

Energiatõhususe klass

[A/B/C/D/E/F/G]  (3)

Õhus leviv müra (dBA, nulltaseme 1 pW suhtes)

x

Õhus leviva müra klass

[A/B/C/D] (4)

Aastane energiatarbimine (kWh/a)

x

Kliimaklass:

[laiendatud mõõdukas/mõõdukas/subtroopiline/troopiline]

Madalaim ümbritseva keskkonna temperatuur (°C), mille jaoks jahutus-külmutusseade sobib

xc

Kõrgeim ümbritseva keskkonna temperatuur (°C), mille jaoks jahutus-külmutusseade sobib

x (3)

Talveseadistus

[jah/ei]

Kambri näitajad

Kambri liik

Kambri näitajad ja nende väärtused

Kambri maht (dm3 või l)

Soovitatav temperatuuriseadistus optimaalseks toidu säilitamiseks (°C)

Need seadistused ei tohi olla vastuolus IV lisa tabeli 3 kohaste säilitustingimustega

Külmutusvõimsus (kg/24 h)

Sulatusviis

(automaatne sulatamine = A,

manuaalne sulatamine = M)

Sahverkamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

Veinikamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

Kelderkamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

Värske toidu kamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

Jahekamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

Tärnita kamber või jäävalmistamiskamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

1 tärni kamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

2 tärni kamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

3 tärni kamber

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

4 tärni kamber

[jah/ei]

x,x

x

x,x

[A/M]

2 tärni sektsioon

[jah/ei]

x,x

x

–

[A/M]

Muudetava temperatuuriga kamber

kambrite liigid

x,x

x

x,x (4 tärni kambrite puhul) või –

[A/M]

4 tärni kambrite puhul

Kiirkülmutusfunktsioon

[jah/ei]

Veinikülmikute puhul

Standardsete veinipudelite arv

x

Valgusallika näitajad
   (1)
  ,
   (2):

Valgusallika liik

[Valgustustehnoloogia]

Energiatõhususe klass

[A/B/C/D/E/F/G]

Tootja pakutava garantii minimaalne kestus
   (2)
  ,
   (4):

Lisateave
   (2)
  ,
   (4):

Link tootja veebisaidile, kus on esitatud komisjoni määruse (EL) 2019/2019 (2) II lisa punkti 4 kohane teave:

| 5) | VI lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama järgmist:






  a) | mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

VI lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama järgmist:

a)

mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida;

| b) | viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele; |
| --- | --- |

b)

viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele;

| c) | konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel; |
| --- | --- |

c)

konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel;

| d) | tabelis 7 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena; |
| --- | --- |

d)

tabelis 7 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena;

| e) | IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused; |
| --- | --- |

e)

IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused;

| f) | katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b; |
| --- | --- |

f)

katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b;

| g) | samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised. |
| --- | --- |

g)

samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised.

Need elemendid moodustavad ka tehnilise dokumentatsiooni kohustuslikud konkreetsed osad, mille tarnija sisestab andmebaasi vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 12 punktile 5.

Tabel 7

Mudeli tehnilised näitajad ja nende esitatud väärtused jahutus-külmutusseadmete puhul

| Jahutus-külmutusseadme mudeli üheseks ja lihtsaks identifitseerimiseks piisav üldkirjeldus: |
| --- |
| Tootekirjeldus: | |
| Toote üldnäitajad | |
| Näitaja | Väärtus | Näitaja | Väärtus |
| Aastane energiatarbimine (kWh/a) | x,xx | Energiatõhususindeks (%) | x,x |
| Standardne aastane energiatarbimine (kWh/a) | x,xx | Liitnäitaja | x,xx |
| Temperatuuri tõusu aeg (h) | x,xx | Koormustegur | x,x |
| Ukse soojuskaotegur | x,xxx | Kliimaklass | [laiendatud mõõdukas/mõõdukas/subtroopiline/troopiline] |
| Veeldumist takistava soojendi liik | [käsitsi käivitamine-seiskamine/ümbritseva keskkonna tingimuste järgi töötav/muu/puudub] | Õhus leviv müra (dBA, nulltaseme 1 pW suhtes) | x |
| Jahutus-külmutusseadmete lisanäitajad, v.a vähese müraga jahutus-külmutusseadmete näitajad: |
| Näitaja | Väärtus | |
| Päevane energiatarbimine temperatuuril +32 °C (kWh/24h) | x,xxx |
| Vähese müraga jahutus-külmutusseadmete lisanäitajad: |
| Näitaja | Väärtus | |
| Päevane energiatarbimine temperatuuril +25 °C (kWh/24h) | x,xxx |
| Veinikülmikute täiendavad tootekirjeldused |
| Näitaja | Väärtus | Näitaja | Väärtus |
| Siseniiskus (%) | [vahemik] | Pudelite arv | X |

Jahutus-külmutusseadme mudeli üheseks ja lihtsaks identifitseerimiseks piisav üldkirjeldus:

Tootekirjeldus:

Toote üldnäitajad

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Aastane energiatarbimine (kWh/a)

x,xx

Energiatõhususindeks (%)

x,x

Standardne aastane energiatarbimine (kWh/a)

x,xx

Liitnäitaja

x,xx

Temperatuuri tõusu aeg (h)

x,xx

Koormustegur

x,x

Ukse soojuskaotegur

x,xxx

Kliimaklass

[laiendatud mõõdukas/mõõdukas/subtroopiline/troopiline]

Veeldumist takistava soojendi liik

[käsitsi käivitamine-seiskamine/ümbritseva keskkonna tingimuste järgi töötav/muu/puudub]

Õhus leviv müra (dBA, nulltaseme 1 pW suhtes)

x

Jahutus-külmutusseadmete lisanäitajad, v.a vähese müraga jahutus-külmutusseadmete näitajad:

Näitaja

Väärtus

Päevane energiatarbimine temperatuuril +32 °C (kWh/24h)

x,xxx

Vähese müraga jahutus-külmutusseadmete lisanäitajad:

Näitaja

Väärtus

Päevane energiatarbimine temperatuuril +25 °C (kWh/24h)

x,xxx

Veinikülmikute täiendavad tootekirjeldused

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Siseniiskus (%)

[vahemik]

Pudelite arv

X

Kui jahutus-külmutusseadmes on mitu üht liiki kambrit, korratakse vastavat kambrit käsitlevat teksti. Kui teatavat liiki kambrit ei leidu, märgitakse kambri näitajate väärtuseks „–“.

| Kambri näitajad: |
| --- |
| | Kambri näitajad ja nende väärtused |
| Kambri liik | Sihttemperatuur (°C) | Kambri maht (dm3 või l) | Külmutusvõimsus (kg/24 h) | Termodünaamiline näitaja (rc) | Nc | M
  c | Sulamistegur (Ac
  ) | Ehituslik tegur (Bc
  ) |
| Sahverkamber | +17 | x,x | – | 0,35 | 75 | 0,12 | 1,00 | x,xx |
| Veinikamber | +12 | x,x | – | 0,60 | 75 | 0,12 | 1,00 | x,xx |
| Kelderkamber | +12 | x,x | – | 0,60 | 75 | 0,12 | 1,00 | x,xx |
| Värske toidu kamber | +4 | x,x | – | 1,00 | 75 | 0,12 | 1,00 | x,xx |
| Jahekamber | +2 | x,x | – | 1,10 | 138 | 0,12 | 1,00 | x,xx |
| Tärnita kamber või jäävalmistamiskamber | 0 | x,x | – | 1,20 | 138 | 0,15 | x,xx | x,xx |
| 1 tärni kamber | –6 | x,x | – | 1,50 | 138 | 0,15 | x,xx | x,xx |
| 2 tärni kamber | –12 | x,x | – | 1,80 | 138 | 0,15 | x,xx | x,xx |
| 3 tärni kamber | –18 | x,x | – | 2,10 | 138 | 0,15 | x,xx | x,xx |
| 4 tärni kamber | –18 | x,x | x,x | 2,10 | 138 | 0,15 | x,xx | x,xx |
| 2 tärni sektsioon | –12 | x,x | – | 2,10 | 138 | 0,15 | x,xx | x,xx |
| Muudetava temperatuuriga kamber | X | x,x | x,x (4 tärni kambrite puhul) või – | x,xx | x | x,xx | x,xx | x,xx |
| Jahekambrite ja mittekülmutuskambrite mahtude summa
  [l või dm3] | | x | | | | | | |
| Külmutuskambrite mahtude summa [l või dm3] | | x“ | | | | | | |

Kambri näitajad:

Kambri näitajad ja nende väärtused

Kambri liik

Sihttemperatuur (°C)

Kambri maht (dm3 või l)

Külmutusvõimsus (kg/24 h)

Termodünaamiline näitaja (rc)

Nc

M
  c

Sulamistegur (Ac
  )

Ehituslik tegur (Bc
  )

Sahverkamber

+17

x,x

–

0,35

75

0,12

1,00

x,xx

Veinikamber

+12

x,x

–

0,60

75

0,12

1,00

x,xx

Kelderkamber

+12

x,x

–

0,60

75

0,12

1,00

x,xx

Värske toidu kamber

+4

x,x

–

1,00

75

0,12

1,00

x,xx

Jahekamber

+2

x,x

–

1,10

138

0,12

1,00

x,xx

Tärnita kamber või jäävalmistamiskamber

0

x,x

–

1,20

138

0,15

x,xx

x,xx

1 tärni kamber

–6

x,x

–

1,50

138

0,15

x,xx

x,xx

2 tärni kamber

–12

x,x

–

1,80

138

0,15

x,xx

x,xx

3 tärni kamber

–18

x,x

–

2,10

138

0,15

x,xx

x,xx

4 tärni kamber

–18

x,x

x,x

2,10

138

0,15

x,xx

x,xx

2 tärni sektsioon

–12

x,x

–

2,10

138

0,15

x,xx

x,xx

Muudetava temperatuuriga kamber

X

x,x

x,x (4 tärni kambrite puhul) või –

x,xx

x

x,xx

x,xx

x,xx

Jahekambrite ja mittekülmutuskambrite mahtude summa

[l või dm3]

x

Külmutuskambrite mahtude summa [l või dm3]

x“

| 6) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“; |
| --- | --- | --- |

6)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“;

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriikide ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, kui on otsustatud, et mudel ei vasta selle lisa punktide 3 ja 6 või teise lõigu nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriikide ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ja komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, kui on otsustatud, et mudel ei vasta selle lisa punktide 3 ja 6 või teise lõigu nõuetele.“;

| d) | tabel 8 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 8


  Mõõdetud näitajate kontrollimisel lubatud hälbed







  Näitajad | Kontrollimisel lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| Kogumaht ja kambri maht | Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 3 % või 1 liitri võrra olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. |
| Külmutusvõimsus | Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 10 %. |
| E32 | Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 10 %. |
| Aastane energiatarbimine | Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 10 %. |
| Veinikülmikute siseniiskus (%) | Määratud väärtus (a) ei tohi erineda esitatud vahemikust rohkem kui 10 %. |
| Õhus leviv müra | Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 2 dBA nulltaseme 1 pW suhtes. |
| Temperatuuri tõusu aeg | Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 15 %. |

d)

tabel 8 asendatakse järgmisega:

„Tabel 8

Mõõdetud näitajate kontrollimisel lubatud hälbed

Näitajad

Kontrollimisel lubatud hälbed

Kogumaht ja kambri maht

Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 3 % või 1 liitri võrra olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem.

Külmutusvõimsus

Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 10 %.

E32

Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 10 %.

Aastane energiatarbimine

Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 10 %.

Veinikülmikute siseniiskus (%)

Määratud väärtus (a) ei tohi erineda esitatud vahemikust rohkem kui 10 %.

Õhus leviv müra

Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 2 dBA nulltaseme 1 pW suhtes.

Temperatuuri tõusu aeg

Määratud väärtus (a) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 15 %.

---

---

(1)  Nagu see on kindlaks määratud määruse (EL) 2019/2015 kohaselt (1).

(2)  Selle elemendi muudatusi ei käsitata määruse (EL) 2017/1369 artikli 4 punkti 4 kohaldamisel asjakohastena.

(3)  Kui toodete andmebaas tekitab selle lahtri lõpliku sisu automaatselt, ei pea tarnija neid andmeid sisestama.

(4)  Seda elementi ei käsitata asjakohasena määruse (EL) 2017/1369 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel.

(a)  Punkti 4 kohaselt katsetatud kolme lisaeksemplari puhul on määratud väärtus nende kolme lisaeksemplari määratud väärtuste aritmeetiline keskmine.“

---

V LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2017 I, II, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisale lisatakse punkt 24:






  „24) | „esitatud väärtused“– väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I lisale lisatakse punkt 24:

„24)

„esitatud väärtused“– väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | II lisa tabeli 1 pealkiri asendatakse järgmisega: „Kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiatõhususe klassid“. |
| --- | --- |

2)

II lisa tabeli 1 pealkiri asendatakse järgmisega: „Kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiatõhususe klassid“.

| 3) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine tekst:

  „Kui näitaja on esitatud vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõikele 3 ja VI lisa tabelile 4, kasutab tarnija käesoleva lisa arvutustes selle esitatud väärtust.“; |
| --- | --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine tekst:

„Kui näitaja on esitatud vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõikele 3 ja VI lisa tabelile 4, kasutab tarnija käesoleva lisa arvutustes selle esitatud väärtust.“;

| b) | punktid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „2.   PESEMISTÕHUSUSE INDEKS
  Pesemistõhususe indeksi (edaspidi „IC
  “) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli programmi „eco“ pesemistõhusust võrdlusnõudepesumasina pesemistõhususega.
  IC arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:
  IC = exp (ln IC)
  ja
  ln IC = (1/n) × Σn
  i = 1 ln (CT,i/CR,i)
  kus:
  CT,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ pesemistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;
  CR,i on võrdluspesumasina pesemistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;
  n on katsete arv.
  3.   KUIVATAMISTÕHUSUSE INDEKS
  Kuivatamistõhususe indeksi (ID) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli programmi „eco“ kuivatamistõhusust võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususega.
  ID arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:
  ID = exp (ln ID)
  ja
  ln ID = (1/n) × Σn
  i = 1 ln(ID,i)
  kus:
  ID,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ kuivatamistõhususe indeks katsel i;
  n on kombineeritud pesemis- ja kuivatamiskatsete arv.
  ID,i arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:
  ln ID,i = ln (DT,i/DR,t)
  kus:
  DT,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ keskmine kuivatamistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;
  DR,t on võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususe sihtväärtus, ümardatud kolme kümnendkohani.
  4.   VÄIKESE TARBIMISVÕIMSUSEGA SEISUNDID
  Kui on asjakohane, mõõdetakse tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ooteseisundis (Psm) ja viitkäivituse korral (Pds) väljendatuna vattides ja ümardatakse kahe kümnendkohani.
  Väikese tarbimisvõimsusega seisundites tehtavate mõõtmiste korral tuleb kontrollida ja üles märkida, kas:






  — | teabe kuvamine on käivitatud; |
| --- | --- | --- |

b)

punktid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.   PESEMISTÕHUSUSE INDEKS

Pesemistõhususe indeksi (edaspidi „IC
  “) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli programmi „eco“ pesemistõhusust võrdlusnõudepesumasina pesemistõhususega.

IC arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:

IC = exp (ln IC)

ja

ln IC = (1/n) × Σn
  i = 1 ln (CT,i/CR,i)

kus:

CT,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ pesemistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;

CR,i on võrdluspesumasina pesemistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;

n on katsete arv.

3.   KUIVATAMISTÕHUSUSE INDEKS

Kuivatamistõhususe indeksi (ID) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli programmi „eco“ kuivatamistõhusust võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususega.

ID arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:

ID = exp (ln ID)

ja

ln ID = (1/n) × Σn
  i = 1 ln(ID,i)

kus:

ID,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ kuivatamistõhususe indeks katsel i;

n on kombineeritud pesemis- ja kuivatamiskatsete arv.

ID,i arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:

ln ID,i = ln (DT,i/DR,t)

kus:

DT,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ keskmine kuivatamistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;

DR,t on võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususe sihtväärtus, ümardatud kolme kümnendkohani.

4.   VÄIKESE TARBIMISVÕIMSUSEGA SEISUNDID

Kui on asjakohane, mõõdetakse tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ooteseisundis (Psm) ja viitkäivituse korral (Pds) väljendatuna vattides ja ümardatakse kahe kümnendkohani.

Väikese tarbimisvõimsusega seisundites tehtavate mõõtmiste korral tuleb kontrollida ja üles märkida, kas:

—

teabe kuvamine on käivitatud;

| — | võrguühendus on aktiveeritud.“ |
| --- | --- |

—

võrguühendus on aktiveeritud.“

| 4) | V lisa tabel 3 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 3


  Toote teabelehe teave, korraldus ja vorm











  Tarnija nimi või kaubamärk
   (1)
  ,
   (3): |
| --- | --- |
| Tarnija aadress
   (1)
  ,
   (3): |
| Mudelitähis
   (1): |
| Toote üldnäitajad: |
| Näitaja | Väärtus | Näitaja | Väärtus |
| Nimitäitekogus (2) (ps) | x | Mõõtmed (cm) (1)
   (3) | Kõrgus | x |
| Laius | x |
| Sügavus | x |
| Energiatõhususindeks (2) | x,x | Energiatõhususe klass (2) | [A/B/C/D/E/F/G] (4) |
| Pesemistõhususe indeks (2) | x,xxx | Kuivatamistõhususe indeks (2) | x,xxx |
| Energiatarbimine kWh tsükli kohta programmiga „eco“, kui kasutatakse külma vett. Seadme tegelik energiatarbimine oleneb selle kasutusviisist. | x,xxx | Veetarbimine liitrites tsükli kohta programmiga „eco“. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist ja vee karedusest. | x,x |
| Programmi kestus (2) (h:min) | x:xx | Liik | [sisseehitatud/eraldiseisev] |
| Õhus leviv müra  (2) (dBA, nulltaseme 1 pW suhtes) | x | Õhus leviva müra klass (2) | [A/B/C/D] (4) |
| Väljalülitatud seisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx | Ooteseisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx |
| Viitkäivitus (W) (kui on asjakohane) | x,xx | Võrguühendusega ooteseisund (W) (kui on asjakohane) | x,xx |
| Tootja pakutava garantii minimaalne kestus
   (1)
   (3): |
| Lisateave
   (1)
   (3): |
| Link tootja veebisaidile, kus on esitatud komisjoni määruse (EL) 2019/2022 (1) II lisa punkti 6 kohane teave: |

4)

V lisa tabel 3 asendatakse järgmisega:

„Tabel 3

Toote teabelehe teave, korraldus ja vorm

Tarnija nimi või kaubamärk
   (1)
  ,
   (3):

Tarnija aadress
   (1)
  ,
   (3):

Mudelitähis
   (1):

Toote üldnäitajad:

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Nimitäitekogus (2) (ps)

x

Mõõtmed (cm) (1)
   (3)

Kõrgus

x

Laius

x

Sügavus

x

Energiatõhususindeks (2)

x,x

Energiatõhususe klass (2)

[A/B/C/D/E/F/G] (4)

Pesemistõhususe indeks (2)

x,xxx

Kuivatamistõhususe indeks (2)

x,xxx

Energiatarbimine kWh tsükli kohta programmiga „eco“, kui kasutatakse külma vett. Seadme tegelik energiatarbimine oleneb selle kasutusviisist.

x,xxx

Veetarbimine liitrites tsükli kohta programmiga „eco“. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist ja vee karedusest.

x,x

Programmi kestus (2) (h:min)

x:xx

Liik

[sisseehitatud/eraldiseisev]

Õhus leviv müra  (2) (dBA, nulltaseme 1 pW suhtes)

x

Õhus leviva müra klass (2)

[A/B/C/D] (4)

Väljalülitatud seisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Ooteseisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Viitkäivitus (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Võrguühendusega ooteseisund (W) (kui on asjakohane)

x,xx

Tootja pakutava garantii minimaalne kestus
   (1)
   (3):

Lisateave
   (1)
   (3):

Link tootja veebisaidile, kus on esitatud komisjoni määruse (EL) 2019/2022 (1) II lisa punkti 6 kohane teave:

| 5) | VI lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama järgmist:






  a) | mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida; |
| --- | --- | --- | --- |

5)

VI lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama järgmist:

a)

mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida;

| b) | viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele; |
| --- | --- |

b)

viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele;

| c) | konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel; |
| --- | --- |

c)

konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel;

| d) | tabelis 4 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena; |
| --- | --- |

d)

tabelis 4 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena;

| e) | IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused; |
| --- | --- |

e)

IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused;

| f) | katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b; |
| --- | --- |

f)

katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b;

| g) | samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised. |
| --- | --- |

g)

samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised.

Need elemendid moodustavad ka tehnilise dokumentatsiooni kohustuslikud konkreetsed osad, mille tarnija sisestab andmebaasi vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 12 punktile 5.

Tabel 4

Mudeli tehnilised näitajad ja nende esitatud väärtused kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate puhul

| NÄITAJA | ESITATUD VÄÄRTUS | MÕÕTÜHIK |
| --- | --- | --- |
| Nimimahutavus nõudekomplektides | X | – |
| Programmi „eco“ elektritarbimine (EPEC), ümardatud kolme kümnendkohani | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Tavaprogrammi elektritarbimine (SPEC), ümardatud kolme kümnendkohani | X,XXX | kWh/tsükkel |
| Energiatõhususindeks (EEI) | X,X | – |
| Programmi „eco“ veetarbimine (EPWC), ümardatud ühe kümnendkohani | X,X | l/tsükkel |
| Pesemistõhususe indeks (IC) | X,XXX | – |
| Kuivatamistõhususe indeks (ID) | X,XXX | – |
| Programmi „eco“ kestus (Tt), ümardatud lähima minutini | X:XX | h:min |
| Tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ümardatud kahe kümnendkohani (kui on asjakohane) | X,XX | W |
| Tarbimisvõimsus ooteseisundis (Psm), ümardatud kahe kümnendkohani (kui on asjakohane) | X,XX | W |
| Kas ooteseisundis kuvatakse teavet? | Jah/ei | – |
| Tarbimisvõimsus ooteseisundis Psm) võrguühendusega ooteseisundi korral (kui on asjakohane), ümardatud kahe kümnendkohani | X,XX | W |
| Tarbimisvõimsus viitkäivituse korral (Pds) (kui on asjakohane), ümardatud kahe kümnendkohani | X,XX | W |
| Õhus leviv müra | X | dBA nulltaseme 1 pW suhtes“ |

NÄITAJA

ESITATUD VÄÄRTUS

MÕÕTÜHIK

Nimimahutavus nõudekomplektides

X

–

Programmi „eco“ elektritarbimine (EPEC), ümardatud kolme kümnendkohani

X,XXX

kWh/tsükkel

Tavaprogrammi elektritarbimine (SPEC), ümardatud kolme kümnendkohani

X,XXX

kWh/tsükkel

Energiatõhususindeks (EEI)

X,X

–

Programmi „eco“ veetarbimine (EPWC), ümardatud ühe kümnendkohani

X,X

l/tsükkel

Pesemistõhususe indeks (IC)

X,XXX

–

Kuivatamistõhususe indeks (ID)

X,XXX

–

Programmi „eco“ kestus (Tt), ümardatud lähima minutini

X:XX

h:min

Tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ümardatud kahe kümnendkohani (kui on asjakohane)

X,XX

W

Tarbimisvõimsus ooteseisundis (Psm), ümardatud kahe kümnendkohani (kui on asjakohane)

X,XX

W

Kas ooteseisundis kuvatakse teavet?

Jah/ei

–

Tarbimisvõimsus ooteseisundis Psm) võrguühendusega ooteseisundi korral (kui on asjakohane), ümardatud kahe kümnendkohani

X,XX

W

Tarbimisvõimsus viitkäivituse korral (Pds) (kui on asjakohane), ümardatud kahe kümnendkohani

X,XX

W

Õhus leviv müra

X

dBA nulltaseme 1 pW suhtes“

| 6) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“; |
| --- | --- | --- |

6)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“;

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriikide ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, kui on otsustatud, et mudel ei vasta selle lisa punktide 3 ja 6 või teise lõigu kohaselt nõuetele.“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriikide ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, kui on otsustatud, et mudel ei vasta selle lisa punktide 3 ja 6 või teise lõigu kohaselt nõuetele.“

---

---

(1)  Seda elementi ei käsitata asjakohasena määruse (EL) 2017/1369 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel.

(2)  Programmi „eco“ korral.

(3)  Selle elemendi muudatusi ei käsitata määruse (EL) 2017/1369 artikli 4 lõike 4 kohaldamisel asjakohastena.

(4)  Kui toodete andmebaas tekitab selle lahtri lõpliku sisu automaatselt, ei pea tarnija neid andmeid sisestama.

---

VI LISA

Delegeeritud määruse (EL) 2019/2018 I, III, IV, V, VI ja IX lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa punkt 18 asendatakse järgmisega:






  „18) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa punkt 18 asendatakse järgmisega:

„18)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tarnija esitab määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõike 3 ning kõnealuse määruse artikli 3 lõike 1 punkti d ja selle määruse VI lisa kohaselt esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine tekst:

  „Kui näitaja on esitatud vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõikele 3 ja VI lisa tabelile 11, kasutab tarnija käesoleva lisa arvutustes selle esitatud väärtust.“; |
| --- | --- | --- |

2)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine tekst:

„Kui näitaja on esitatud vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 3 lõikele 3 ja VI lisa tabelile 11, kasutab tarnija käesoleva lisa arvutustes selle esitatud väärtust.“;

| b) | tabeli 4 a osasse lisatakse järgmised read:










  „Poes kasutatavad püst- ja liitkülmikud | M0 | ≤ + 4 | ≥ - 1 | ei kohaldata | 1,30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poes kasutatavad horisontaalkülmikud | M0 | ≤ + 4 | ≥ - 1 | ei kohaldata | 1,13“ |

b)

tabeli 4 a osasse lisatakse järgmised read:

„Poes kasutatavad püst- ja liitkülmikud

M0

≤ + 4

≥ - 1

ei kohaldata

1,30

Poes kasutatavad horisontaalkülmikud

M0

≤ + 4

≥ - 1

ei kohaldata

1,13“

| c) | tabeli 4 lõpus asendatakse esimene märkus järgmisega:






  „(*) | TV on mitme temperatuuriga müügiautomaatide puhul TV1 (toote kõrgeim mõõdetud temperatuur kõige soojemas kambris) ja TV2 (toote kõrgeim mõõdetud temperatuur kõige külmemas kambris) keskväärtus, mis on ümardatud ühe kümnendkohani.“ |
| --- | --- | --- |

c)

tabeli 4 lõpus asendatakse esimene märkus järgmisega:

„(*)

TV on mitme temperatuuriga müügiautomaatide puhul TV1 (toote kõrgeim mõõdetud temperatuur kõige soojemas kambris) ja TV2 (toote kõrgeim mõõdetud temperatuur kõige külmemas kambris) keskväärtus, mis on ümardatud ühe kümnendkohani.“

| d) | V lisa tabel 10 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 10


  Toote teabeleht












  Tarnija nimi või kaubamärk
   (2)
  ,
   (5): |
| --- | --- |
| Tarnija aadress:
   (2)
  ,
   (5): |
| Mudelitähis
   (5): |
| Kasutusviis: | väljapanek ja müük |
| Otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadme liik:


  [joogijahuti/jäätisekülmik/jäätise annustamise külmlett/poekülmik/külmmüügiautomaat] |
| Külmikute tootesarja kood vastavalt harmoneeritud standarditele või muudele IV lisa kohastele usaldusväärsetele, täpsetele ja korratavatele meetoditele. | Näiteks: [HC1/.../HC8], [VC1/.../VC4] |
| Toote näitajad

  (joogijahuti: täita punkt 1; jäätisekülmik: täita punkt 2; jäätise annustamise külmlett: täita punkt 3; poekülmik: täita punkt 4; külmmüügiautomaat: täita punkt 5. Kui otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade sisaldab eri töötemperatuuriga kambreid või seadistatava temperatuuriga kambrit, lisatakse rida iga kambri või temperatuuriseadistuse jaoks): |
| 1. | Joogijahutid |

d)

V lisa tabel 10 asendatakse järgmisega:

„Tabel 10

Toote teabeleht

Tarnija nimi või kaubamärk
   (2)
  ,
   (5):

Tarnija aadress:
   (2)
  ,
   (5):

Mudelitähis
   (5):

Kasutusviis:

väljapanek ja müük

Otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadme liik:

[joogijahuti/jäätisekülmik/jäätise annustamise külmlett/poekülmik/külmmüügiautomaat]

Külmikute tootesarja kood vastavalt harmoneeritud standarditele või muudele IV lisa kohastele usaldusväärsetele, täpsetele ja korratavatele meetoditele.

Näiteks: [HC1/.../HC8], [VC1/.../VC4]

Toote näitajad

(joogijahuti: täita punkt 1; jäätisekülmik: täita punkt 2; jäätise annustamise külmlett: täita punkt 3; poekülmik: täita punkt 4; külmmüügiautomaat: täita punkt 5. Kui otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade sisaldab eri töötemperatuuriga kambreid või seadistatava temperatuuriga kambrit, lisatakse rida iga kambri või temperatuuriseadistuse jaoks):

1.

Kogumaht (dm3 või l)

Seadme jaoks sobivad keskkonnatingimused (tabeli 6 kohaselt)

Kõrgeim temperatuur (°C)

Suhteline niiskus (%)

x

x

x

| 2. | Jäätisekülmik [läbipaistva/läbipaistmatu kaanega] |
| --- | --- |

2.

Netomaht (dm3 või l)

Seadme jaoks sobivad keskkonnatingimused (tabeli 8 kohaselt)

Temperatuurivahemik (°C)

Suhtelise niiskuse vahemik (%)

minimaalne

maksimaalne

minimaalne

maksimaalne

x

x

x

x

x

| 3. | Jäätise annustamise külmlett |
| --- | --- |

3.

Kuvari kogupindala (m2)

Temperatuuriklass (tabeli 4 punkti b kohaselt)

x,xx

[G1/G2/G3/L1/L2/L3/S]

| 4. | [sisseehitatud jahutus-külmutussüsteemiga külmikud/keskjahutusega külmikud] [horisontaalkülmikud/püstkülmikud (v.a poolkõrged külmletid)/poolkõrged külmletid/liitkülmikud] ratastel riiulite jaoks ettenähtud poekülmikud: [jah/ei]: |
| --- | --- |

4.

Kuvari kogupindala (m2)

Temperatuuriklass (tabeli 4 punkti a kohaselt)

x,xx

[külmik: [M2/H1/H2/M1]/sügavkülmik: [L1/L2/L3]]

| 5 | Külmmüügiautomaadid [purke ja pudeleid sisaldavad suletud esiküljega külmmüügiautomaadid, kus tooted paiknevad virnades/klaasist esiküljega külmmüügiautomaadid [purkide ja pudelite, kondiitritoodete ja suupistete müügiks/üksnes riknevate toiduainete müügiks]/mitme temperatuuriga automaadid [sisestage teave müüdavate toiduainete liigi kohta]/liitseadmed, mis koosnevad samasse kesta paigaldatud mitut liiki seadmetest, millel on üks jahuti [sisestage teave müüdavate toiduainete liigi kohta]]: |
| --- | --- |

5

Maht (dm3 või l)

Temperatuuriklass (tabeli 4 punkti c kohaselt)

x

kategooria [1/2/3/4/6]

Toote üldnäitajad:

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Aastane energiatarbimine (kWh/a)  (4)

x,xx

Soovitatav temperatuur toidu optimaalseks säilitamiseks (°C) (need seaded ei tohi olla vastuolus IV lisa tabelis 4, 5 või 6 esitatud temperatuuritingimustega)

x

Energiatõhususindeks

x,x

Energiatõhususe klass

[A/B/C/D/E/F/G]  (3)

Valgusallika näitajad
   (1)
  ,
   (2):

Valgusallika liik

[Valgustustehnoloogia]

Energiatõhususe klass

[A/B/C/D/E/F/G]

Tarnija pakutava garantii minimaalne kestus (2)
  ,
   (5)

Lisateave
   (2)
  ,
   (5):

Link tarnija veebisaidile, kus on esitatud komisjoni määruse (EL) 2019/2024 (2) II lisa punkti 3 kohane teave:

| 3) | VI lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama järgmist:






  a) | mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

VI lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Artikli 3 lõike 1 punktis d osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama järgmist:

a)

mudeli üldkirjeldus, mis võimaldab seda üheselt ja hõlpsalt identifitseerida;

| b) | viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele; |
| --- | --- |

b)

viited kohaldatud harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud mõõtestandarditele;

| c) | konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel; |
| --- | --- |

c)

konkreetsed ettevaatusmeetmed, mida tuleb võtta mudeli kokkupanemisel, paigaldamisel, hooldamisel või katsetamisel;

| d) | tabelis 11 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena; |
| --- | --- |

d)

tabelis 11 esitatud tehniliste näitajate väärtused; neid väärtusi käsitatakse IX lisas sätestatud kontrollimise puhul esitatud väärtustena;

| e) | IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused; |
| --- | --- |

e)

IV lisa kohaselt tehtud arvutused ja arvutuste tulemused;

| f) | katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b; |
| --- | --- |

f)

katsetingimused, kui neid ei ole piisavalt kirjeldatud punktis b;

| g) | samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised. |
| --- | --- |

g)

samaväärsed mudelid (kui need on olemas), sh mudelitähised.

Need elemendid moodustavad ka tehnilise dokumentatsiooni kohustuslikud konkreetsed osad, mille tarnija sisestab andmebaasi vastavalt määruse (EL) 2017/1369 artikli 12 lõikele 5.

Tabel 11

Mudeli tehnilised näitajad ja nende esitatud väärtused otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete puhul

| Otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadme mudeli üheseks ja lihtsaks määratlemiseks piisav üldkirjeldus |
| --- |
| Tootekirjeldus |
| Toote üldnäitajad |
| Näitaja | Väärtus | Näitaja | Väärtus |
| Aastane energiatarbimine (kWh/a) | x,xx | Standardne aastane energiatarbimine (kWh/a) | x,xx |
| Päevane energiatarbimine (kWh/24h) | x,xxx | Keskkonnatingimused | [1. rühm/2. rühm] |
| M | x,x | N | x,xxx |
| Temperatuuritegur (C) | x,xx | Y | x,xx |
| P | x,xx | Sihttemperatuur (Tc) (°C)* | x,x |
| Kliimaklassitegur (CC)* | x,xx | | |
| Lisateave: |
| Viide harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud usaldusväärsetele ja korratavatele meetoditele: |
| Vajaduse korral selle isiku andmed ja allkiri, kellel on õigus tarnija nimel alla kirjutada: |
| Võrdväärsete mudelite loetelu, sh mudelitähised: |
| * Üksnes joogijahutite ja jäätisekülmikute puhul. |
| Joogijahutite täiendavad tootekirjeldused: |
| Näitaja | Väärtus |
| Kogumaht (dm3 või l) | x |
| Seadme jaoks sobivad keskkonnatingimused (tabeli 6 kohaselt) | Kõrgeim temperatuur (°C) | x |
| Suhteline niiskus (%) | x |
| Jäätisekülmikute [läbipaistva kaanega/läbipaistmatu kaanega] täiendavad tootekirjeldused: |
| Näitaja | Väärtus |
| Netomaht (dm3 või l) | x |
| Seadme jaoks sobivad keskkonnatingimused (tabeli 8 kohaselt) | Temperatuurivahemik (°C) | Minimaalne | x |
| Maksimaalne | x |
| Suhtelise niiskuse vahemik (%) | Minimaalne | x |
| Maksimaalne | x |
| Jäätise annustamise külmlettide täiendavad tootekirjeldused |
| Näitaja | Väärtus |
| Kuvari kogupindala (m2) | x,xx |
| Temperatuuriklass | XY |
| Poes kasutatavate külmikute täiendavad tootekirjeldused |
| Näitaja | Väärtus |
| Kuvari kogupindala (m2) | x,xx |
| Temperatuuriklass | XY |
| Külmmüügiautomaatide täiendavad tootekirjeldused: |
| Näitaja | Väärtus |
| Temperatuuriklass | XY |
| Maht (dm3 või l) | x“ |

Otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadme mudeli üheseks ja lihtsaks määratlemiseks piisav üldkirjeldus

Tootekirjeldus

Toote üldnäitajad

Näitaja

Väärtus

Näitaja

Väärtus

Aastane energiatarbimine (kWh/a)

x,xx

Standardne aastane energiatarbimine (kWh/a)

x,xx

Päevane energiatarbimine (kWh/24h)

x,xxx

Keskkonnatingimused

[1. rühm/2. rühm]

M

x,x

N

x,xxx

Temperatuuritegur (C)

x,xx

Y

x,xx

P

x,xx

Sihttemperatuur (Tc) (°C)*

x,x

Kliimaklassitegur (CC)*

x,xx

Lisateave:

Viide harmoneeritud standarditele või muudele kasutatud usaldusväärsetele ja korratavatele meetoditele:

Vajaduse korral selle isiku andmed ja allkiri, kellel on õigus tarnija nimel alla kirjutada:

Võrdväärsete mudelite loetelu, sh mudelitähised:

- Üksnes joogijahutite ja jäätisekülmikute puhul.

Joogijahutite täiendavad tootekirjeldused:

Näitaja

Väärtus

Kogumaht (dm3 või l)

x

Seadme jaoks sobivad keskkonnatingimused (tabeli 6 kohaselt)

Kõrgeim temperatuur (°C)

x

Suhteline niiskus (%)

x

Jäätisekülmikute [läbipaistva kaanega/läbipaistmatu kaanega] täiendavad tootekirjeldused:

Näitaja

Väärtus

Netomaht (dm3 või l)

x

Seadme jaoks sobivad keskkonnatingimused (tabeli 8 kohaselt)

Temperatuurivahemik (°C)

Minimaalne

x

Maksimaalne

x

Suhtelise niiskuse vahemik (%)

Minimaalne

x

Maksimaalne

x

Jäätise annustamise külmlettide täiendavad tootekirjeldused

Näitaja

Väärtus

Kuvari kogupindala (m2)

x,xx

Temperatuuriklass

XY

Poes kasutatavate külmikute täiendavad tootekirjeldused

Näitaja

Väärtus

Kuvari kogupindala (m2)

x,xx

Temperatuuriklass

XY

Külmmüügiautomaatide täiendavad tootekirjeldused:

Näitaja

Väärtus

Temperatuuriklass

XY

Maht (dm3 või l)

x“

| 4) | IX lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“; |
| --- | --- | --- |

4)

IX lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tarnija ei tohi neid lubatud hälbeid kasutada selleks, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel selleks, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad. Märgisel ja toote teabelehel esitatud väärtused ja klassid ei tohi olla tarnija jaoks soodsamad kui tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtused.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana selle kontrollimisel, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused järgmist korda.“;

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3, 6 või selle lisa teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriigi ametiasutused esitavad seejärel teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati punktide 3, 6 või selle lisa teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“

---

---

(1)  Nagu see on kindlaks määratud määruse (EL) 2019/2015 kohaselt (1).

(2)  Selle elemendi muudatusi ei käsitata määruse (EL) 2017/1369 artikli 4 lõike 4 kohaldamisel asjakohastena.

(3)  Kui toodete andmebaas tekitab selle lahtri lõpliku sisu automaatselt, ei pea tarnija neid andmeid sisestama.

(4)  Kui otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade sisaldab eri töötemperatuuriga kambreid, esitatakse kogu seadme aastane energiatarbimine. Kui sama seadme eri kambreid jahutavad eri jahutus-külmutussüsteemid, siis esitatakse võimaluse korral ka iga allsüsteemiga seotud energiatarbimine.

(5)  Seda elementi ei käsitata asjakohasena määruse (EL) 2017/1369 artikli 2 lõike 6 kohaldamisel).

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/108 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/108

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/341,

23. veebruar 2021,

millega muudetakse määrusi (EL) 2019/424, (EL) 2019/1781, (EL) 2019/2019, (EL) 2019/2020, (EL) 2019/2021, (EL) 2019/2022, (EL) 2019/2023 ja (EL) 2019/2024 seoses serverite ja andmesalvestustoodete, elektrimootorite ja sagedusmuundurite, jahutus-külmutusseadmete, valgusallikate ja eraldiseisvate talitlusseadiste, kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite ning otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete ökodisaini nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2009/125/EÜ antakse komisjonile õigus kehtestada energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2009/125/EÜ antakse komisjonile õigus kehtestada energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded.

| (2) | Serverite ja andmesalvestustoodete, elektrimootorite ja sagedusmuundurite, jahutus-külmutusseadmete, valgusallikate ja eraldiseisvate talitlusseadiste, kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite ning otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete ökodisaini käsitlevad sätted kehtestati komisjoni määrustega (EL) 2019/424, (2) (EL) 2019/1781, (3) (EL) 2019/2019, (4) (EL) 2019/2020, (5) (EL) 2019/2021, (6) (EL) 2019/2022, (7) (EL) 2019/2023, (8) ja (EL) 2019/2024 (9) (edaspidi „muudetud määrused“). |
| --- | --- |

(2)

Serverite ja andmesalvestustoodete, elektrimootorite ja sagedusmuundurite, jahutus-külmutusseadmete, valgusallikate ja eraldiseisvate talitlusseadiste, kuvarite, kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate, kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite ning otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete ökodisaini käsitlevad sätted kehtestati komisjoni määrustega (EL) 2019/424, (2) (EL) 2019/1781, (3) (EL) 2019/2019, (4) (EL) 2019/2020, (5) (EL) 2019/2021, (6) (EL) 2019/2022, (7) (EL) 2019/2023, (8) ja (EL) 2019/2024 (9) (edaspidi „muudetud määrused“).

| (3) | Selleks et vältida tootjatele ja riiklikele turujärelevalveasutustele segaduse tekitamist seoses tehnilisse dokumentatsiooni lisatavate väärtustega ning seoses kontrollimisel lubatud hälvetega, tuleks muudetud määrustesse lisada esitatud väärtuste määratlus. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et vältida tootjatele ja riiklikele turujärelevalveasutustele segaduse tekitamist seoses tehnilisse dokumentatsiooni lisatavate väärtustega ning seoses kontrollimisel lubatud hälvetega, tuleks muudetud määrustesse lisada esitatud väärtuste määratlus.

| (4) | Selleks et parandada tootepõhiste määruste mõjusust ja usaldatavust ning kaitsta tarbijaid, ei tohiks lubada turule lasta tooteid, mis on võimelised kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid ja katseaegset toimimist automaatselt muutma, et saavutada parem tase ükskõik millise näitaja puhul, mis on täpsustatud kõnealustes määrustes, lisatud tehnilisse dokumentatsiooni või muusse esitatud dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et parandada tootepõhiste määruste mõjusust ja usaldatavust ning kaitsta tarbijaid, ei tohiks lubada turule lasta tooteid, mis on võimelised kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid ja katseaegset toimimist automaatselt muutma, et saavutada parem tase ükskõik millise näitaja puhul, mis on täpsustatud kõnealustes määrustes, lisatud tehnilisse dokumentatsiooni või muusse esitatud dokumentatsiooni.

| (5) | Toodete asjakohaste näitajate mõõtmisel või arvutamisel tuleks kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid. Neis meetodeis tuleks arvesse võtta üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas, kui need on olemas, harmoneeritud standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa standardiorganisatsioonid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 I lisas (10). |
| --- | --- |

(5)

Toodete asjakohaste näitajate mõõtmisel või arvutamisel tuleks kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid. Neis meetodeis tuleks arvesse võtta üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas, kui need on olemas, harmoneeritud standardeid, mille on vastu võtnud Euroopa standardiorganisatsioonid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1025/2012 I lisas (10).

| (6) | Valgusallikaid sisaldavaid tooteid, millest neid valgusallikaid ei saa kontrollimiseks eemaldada üht või mitut neist kahjustamata, tuleks vastavuse hindamiseks ja kontrollimiseks katsetada valgusallikatena. |
| --- | --- |

(6)

Valgusallikaid sisaldavaid tooteid, millest neid valgusallikaid ei saa kontrollimiseks eemaldada üht või mitut neist kahjustamata, tuleks vastavuse hindamiseks ja kontrollimiseks katsetada valgusallikatena.

| (7) | Kuvarite ning serverite ja andmesalvestustoodete jaoks ei ole harmoneeritud standardeid veel välja töötatud ning asjakohased olemasolevad standardid ei hõlma kõiki vajalikke reguleeritud näitajaid, eelkõige seoses kuvarite laiendatud heledusvahemiku ja automaatse heleduse kontrollimisega ning serverite ja andmesalvestustoodete töötingimuste klassiga. Kuni Euroopa standardiasutused ei ole kõnealust tooterühma käsitlevaid harmoneeritud standardeid vastu võtnud, tuleks mõõtmiste ja arvutuste võrreldavuse tagamiseks kasutada käesolevas määruses sätestatud üleminekumeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnilist taset. |
| --- | --- |

(7)

Kuvarite ning serverite ja andmesalvestustoodete jaoks ei ole harmoneeritud standardeid veel välja töötatud ning asjakohased olemasolevad standardid ei hõlma kõiki vajalikke reguleeritud näitajaid, eelkõige seoses kuvarite laiendatud heledusvahemiku ja automaatse heleduse kontrollimisega ning serverite ja andmesalvestustoodete töötingimuste klassiga. Kuni Euroopa standardiasutused ei ole kõnealust tooterühma käsitlevaid harmoneeritud standardeid vastu võtnud, tuleks mõõtmiste ja arvutuste võrreldavuse tagamiseks kasutada käesolevas määruses sätestatud üleminekumeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnilist taset.

| (8) | Kuvaritel, mida kasutatakse kutsetöös, näiteks videomontaažiks, raalprojekteerimiseks ja -joonistamiseks või ringhäälingus, on parem pildikvaliteet ja väga spetsiifilised funktsioonid, millega tavaliselt kaasneb küll suurem energiakulu, kuid nende seadmete suhtes ei tuleks kohaldada tavalisemate toodete sisselülitatud seisundi kohta kehtestatud energiatõhususnõudeid. Tööstuslikel kuvaritel, mis on ette nähtud kasutamiseks rasketes mõõtmis-, katsetamis- või protsessi seire- ja kontrollitingimustes, on spetsiifilised ja ranged nõuded, näiteks standardis EN 60529 määratletud tolmu jms sissetungimise vastasele kaitseastmele (IP) vähemalt 65 vastavad nõuded, ning nende suhtes ei tohiks kohaldada ökodisaini nõudeid, mis on kehtestatud toodete jaoks, mis on ette nähtud kasutamiseks äri- või kodukeskkonnas. |
| --- | --- |

(8)

Kuvaritel, mida kasutatakse kutsetöös, näiteks videomontaažiks, raalprojekteerimiseks ja -joonistamiseks või ringhäälingus, on parem pildikvaliteet ja väga spetsiifilised funktsioonid, millega tavaliselt kaasneb küll suurem energiakulu, kuid nende seadmete suhtes ei tuleks kohaldada tavalisemate toodete sisselülitatud seisundi kohta kehtestatud energiatõhususnõudeid. Tööstuslikel kuvaritel, mis on ette nähtud kasutamiseks rasketes mõõtmis-, katsetamis- või protsessi seire- ja kontrollitingimustes, on spetsiifilised ja ranged nõuded, näiteks standardis EN 60529 määratletud tolmu jms sissetungimise vastasele kaitseastmele (IP) vähemalt 65 vastavad nõuded, ning nende suhtes ei tohiks kohaldada ökodisaini nõudeid, mis on kehtestatud toodete jaoks, mis on ette nähtud kasutamiseks äri- või kodukeskkonnas.

| (9) | Loomuliku konvektsiooniga mitteläbipaistvate ustega püstkülmikud on tööstuslikud jahutus-külmutusseadmed, mille määratlus on sätestatud komisjoni määruses (EL) 2015/1095, (11) ning seetõttu tuleks need määrusest (EL) 2019/2024 välja jätta. |
| --- | --- |

(9)

Loomuliku konvektsiooniga mitteläbipaistvate ustega püstkülmikud on tööstuslikud jahutus-külmutusseadmed, mille määratlus on sätestatud komisjoni määruses (EL) 2015/1095, (11) ning seetõttu tuleks need määrusest (EL) 2019/2024 välja jätta.

| (10) | Määruste selguse ja järjepidevuse parandamiseks tuleks teha lisamuudatusi. |
| --- | --- |

(10)

Määruste selguse ja järjepidevuse parandamiseks tuleks teha lisamuudatusi.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmeid arutati nõuandefoorumil kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikliga 18. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmeid arutati nõuandefoorumil kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikliga 18.

| (12) | Määrusi (EL) 2019/424, (EL) 2019/1781, (EL) 2019/2019, (EL) 2019/2020, (EL) 2019/2021, (EL) 2019/2022, (EL) 2019/2023 ja (EL) 2019/2024 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(12)

Määrusi (EL) 2019/424, (EL) 2019/1781, (EL) 2019/2019, (EL) 2019/2020, (EL) 2019/2021, (EL) 2019/2022, (EL) 2019/2023 ja (EL) 2019/2024 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2019/424 muutmine

Määrust (EL) 2019/424 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamise jaoks esitatakse tehnilistes dokumentides käesoleva määruse II lisa punkti 3.4 kohaselt esitatud tooteteabe koopia ning III lisa ja vajaduse korral II.2 lisa kohased üksikasjad ja arvutustulemused.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamise jaoks esitatakse tehnilistes dokumentides käesoleva määruse II lisa punkti 3.4 kohaselt esitatud tooteteabe koopia ning III lisa ja vajaduse korral II.2 lisa kohased üksikasjad ja arvutustulemused.“

| 2) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Kõrvalehoidmine
  Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Kõrvalehoidmine

Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.“

| 3) | I, III ja IV lisa muudetakse ning lisatakse IIIa lisa vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatule. |
| --- | --- |

3)

I, III ja IV lisa muudetakse ning lisatakse IIIa lisa vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatule.

Artikkel 2

Määruse (EL) 2019/1781 muutmine

Määrust (EL) 2019/1781 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 alapunkt m asendatakse järgmisega:






  „m) | mootorid, mis on turule lastud enne 1. juulit 2029 selliste samasuguste tootesse sisseehitatud mootorite varuosana, mis on sel eesmärgil turule lastud enne 1. juulit 2021 I lisa punkti 1 alapunktis a nimetatud mootorite puhul või enne 1. juulit 2023 I lisa punkti 1 alapunktis b nimetatud mootorite puhul;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 alapunkt m asendatakse järgmisega:

„m)

mootorid, mis on turule lastud enne 1. juulit 2029 selliste samasuguste tootesse sisseehitatud mootorite varuosana, mis on sel eesmärgil turule lastud enne 1. juulit 2021 I lisa punkti 1 alapunktis a nimetatud mootorite puhul või enne 1. juulit 2023 I lisa punkti 1 alapunktis b nimetatud mootorite puhul;“;

| b) | lõikesse 3 lisatakse alapunkt e:






  „e) | sagedusmuundurid, mis koosnevad ühest korpusest ja sisaldavad sagedusmuundureid, mis on kõik kooskõlas käesoleva määrusega.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõikesse 3 lisatakse alapunkt e:

„e)

sagedusmuundurid, mis koosnevad ühest korpusest ja sisaldavad sagedusmuundureid, mis on kõik kooskõlas käesoleva määrusega.“

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | „sagedusmuundur“ – elektrooniline võimsusmuundur, mis pidevalt muundab üksiku elektrimootori sisendisse antud võimsust, et juhtida mootori mehaanilist väljundvõimsust mootoriga käitatava koormuse pöördemomendi-pöörlemissageduse kõvera järgi, kohandades mootori sisendvõimsust mootori muudetava sisendsageduse ja -pinge kaudu. See hõlmab kõiki sagedusmuundurisse integreeritud kaitseseadiseid ja abimehhanisme;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

„sagedusmuundur“ – elektrooniline võimsusmuundur, mis pidevalt muundab üksiku elektrimootori sisendisse antud võimsust, et juhtida mootori mehaanilist väljundvõimsust mootoriga käitatava koormuse pöördemomendi-pöörlemissageduse kõvera järgi, kohandades mootori sisendvõimsust mootori muudetava sisendsageduse ja -pinge kaudu. See hõlmab kõiki sagedusmuundurisse integreeritud kaitseseadiseid ja abimehhanisme;“;

| b) | lisatakse punkt 23:






  „23) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 5 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 23:

„23)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 5 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 3) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamise puhul esitatakse mootori tehnilistes dokumentides käesoleva määruse I lisa punkti 2 kohaselt esitatud tooteteabe koopia ning II lisa kohased üksikasjad ja arvutustulemused ning vajaduse korral I lisa punkti 1 kohased üksikasjad ja arvutustulemused.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamise puhul esitatakse mootori tehnilistes dokumentides käesoleva määruse I lisa punkti 2 kohaselt esitatud tooteteabe koopia ning II lisa kohased üksikasjad ja arvutustulemused ning vajaduse korral I lisa punkti 1 kohased üksikasjad ja arvutustulemused.“;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamise puhul esitatakse sagedusmuunduri tehnilistes dokumentides käesoleva määruse I lisa punkti 4 kohaselt esitatud tooteteabe koopia ning II lisa kohased üksikasjad ja arvutustulemused ning vajaduse korral I lisa punkti 3 kohased üksikasjad ja arvutustulemused.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamise puhul esitatakse sagedusmuunduri tehnilistes dokumentides käesoleva määruse I lisa punkti 4 kohaselt esitatud tooteteabe koopia ning II lisa kohased üksikasjad ja arvutustulemused ning vajaduse korral I lisa punkti 3 kohased üksikasjad ja arvutustulemused.“

| 4) | I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

4)

I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Määruse (EL) 2019/2019 muutmine

Määrust (EL) 2019/2019 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt 28 asendatakse järgmisega:






  „28. | „teisaldatav jahutus-külmutusseade“ – jahutus-külmutusseade, mida võib kasutada seal, kus ei ole juurdepääsu avalikule elektrivõrgule, ning mis kasutab jahutus-külmutusfunktsiooni jaoks energia saamiseks madalpinget (< 120 V alalispinge) või kütust või mõlemat, sealhulgas jahutus-külmutusseadmed, mis võivad peale madalpinge ja kütuse töötada ka avaliku elektrivõrgu toitel välise vahelduvvoolu-alalisvoolu muunduri kaudu, mis tuleb eraldi osta. Vahelduvvoolu-alalisvoolumuunduriga turule lastud seade ei ole teisaldatav jahutus-külmutusseade;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt 28 asendatakse järgmisega:

„28.

„teisaldatav jahutus-külmutusseade“ – jahutus-külmutusseade, mida võib kasutada seal, kus ei ole juurdepääsu avalikule elektrivõrgule, ning mis kasutab jahutus-külmutusfunktsiooni jaoks energia saamiseks madalpinget (< 120 V alalispinge) või kütust või mõlemat, sealhulgas jahutus-külmutusseadmed, mis võivad peale madalpinge ja kütuse töötada ka avaliku elektrivõrgu toitel välise vahelduvvoolu-alalisvoolu muunduri kaudu, mis tuleb eraldi osta. Vahelduvvoolu-alalisvoolumuunduriga turule lastud seade ei ole teisaldatav jahutus-külmutusseade;“.

| 2) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Kõrvalehoidmine ja tarkvara ajakohastused
  Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.
  Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.
  Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Kõrvalehoidmine ja tarkvara ajakohastused

Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.

Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.

Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“

| 3) | Lisatakse artikkel 11:

  „Artikkel 11
  Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil
  Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. novembrit 2020 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 28. veebruarini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruse (EÜ) nr 643/2009 nõuetele vastavaks.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 11:

„Artikkel 11

Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil

Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. novembrit 2020 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 28. veebruarini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruse (EÜ) nr 643/2009 nõuetele vastavaks.“

| 4) | I–IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

4)

I–IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 4

Määruse (EL) 2019/2020 muutmine

Määrust (EL) 2019/2020 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | „põhitoode“ – toode, milles on üks või mitu valgusallikat ja/või eraldiseisvat talitlusseadist või mõlemad, sealhulgas, kuid mitte ainult, valgustid, mida saab lahti võtta, et oleks võimalik eraldi kontrollida selle valgusallikat (-allikaid), ning valgusallikat (-allikaid) sisaldavad kodumajapidamisseadmed ja mööbliesemed (riiulid, peeglid, letid);“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

„põhitoode“ – toode, milles on üks või mitu valgusallikat ja/või eraldiseisvat talitlusseadist või mõlemad, sealhulgas, kuid mitte ainult, valgustid, mida saab lahti võtta, et oleks võimalik eraldi kontrollida selle valgusallikat (-allikaid), ning valgusallikat (-allikaid) sisaldavad kodumajapidamisseadmed ja mööbliesemed (riiulid, peeglid, letid);“.

| 2) | Artikli 4 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Põhitoodete tootjad, importijad või volitatud esindajad tagavad, et valgusallikaid ja eraldiseisvaid talitlusseadisi on võimalik turujärelevalveasutuste tehtava kontrolli eesmärgil eemaldada püsivat kahjustust tekitamata Tehnilises dokumentatsioonis esitatakse juhised, kuidas seda teha.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Põhitoodete tootjad, importijad või volitatud esindajad tagavad, et valgusallikaid ja eraldiseisvaid talitlusseadisi on võimalik turujärelevalveasutuste tehtava kontrolli eesmärgil eemaldada püsivat kahjustust tekitamata Tehnilises dokumentatsioonis esitatakse juhised, kuidas seda teha.“

| 3) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7
  Kõrvalehoidmine ja tarkvara ajakohastused
  Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.
  Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.
  Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Kõrvalehoidmine ja tarkvara ajakohastused

Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.

Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.

Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“

| 4) | Lisatakse artikkel 12:

  „Artikkel 12
  Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil
  Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. juulit 2021 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. juulist 2021 kuni 31. augustini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruste (EÜ) nr 244/2009, (EÜ) nr 245/2009 ja (EL) nr 1194/2012 nõuetele vastavaks.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse artikkel 12:

„Artikkel 12

Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil

Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. juulit 2021 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. juulist 2021 kuni 31. augustini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruste (EÜ) nr 244/2009, (EÜ) nr 245/2009 ja (EL) nr 1194/2012 nõuetele vastavaks.“

| 5) | I–IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

5)

I–IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 5

Määruse (EL) 2019/2021 muutmine

Määrust (EL) 2019/2021 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | elektroonilised kuvarid, mis on komponendid või sõlmed, nagu on määratletud direktiivi 2009/125/EÜ artikli 2 punktis 2;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

elektroonilised kuvarid, mis on komponendid või sõlmed, nagu on määratletud direktiivi 2009/125/EÜ artikli 2 punktis 2;“;

| b) | lisatakse punkt h:






  „h) | tööstuslikud kuvarid.“. |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt h:

„h)

tööstuslikud kuvarid.“.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 15 asendatakse järgmisega:






  „15) | „kutsetöös kasutatav kuvar“ – kuvar, mis on ette nähtud ja mida turustatakse kutsetöös kasutamiseks (videote ja jooniste töötlemiseks). Seadmel peavad olema kõik järgmised omadused:






  — | kontrastsus vähemalt 1000:1 mõõdetuna ekraani vertikaaltasandi ristsirge suunas ning vähemalt 60:1 mõõdetuna vähemalt 85kraadise horisontaalse vaatenurga all nimetatud ristsirge suhtes ja kumerekraani puhul vähemalt 83kraadise horisontaalse vaatenurga all nimetatud ristsirge suhtes; mõõtmised tehakse ekraani katteklaasiga või ilma selleta; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 15 asendatakse järgmisega:

„15)

„kutsetöös kasutatav kuvar“ – kuvar, mis on ette nähtud ja mida turustatakse kutsetöös kasutamiseks (videote ja jooniste töötlemiseks). Seadmel peavad olema kõik järgmised omadused:

—

kontrastsus vähemalt 1000:1 mõõdetuna ekraani vertikaaltasandi ristsirge suunas ning vähemalt 60:1 mõõdetuna vähemalt 85kraadise horisontaalse vaatenurga all nimetatud ristsirge suhtes ja kumerekraani puhul vähemalt 83kraadise horisontaalse vaatenurga all nimetatud ristsirge suhtes; mõõtmised tehakse ekraani katteklaasiga või ilma selleta;

| — | loomulik eraldusteravus vähemalt 2,3 megapikslit; |
| --- | --- |

—

loomulik eraldusteravus vähemalt 2,3 megapikslit;

| — | värvihaare vähemalt 38,4 % CIE LUV värviruumist või suurem; |
| --- | --- |

—

värvihaare vähemalt 38,4 % CIE LUV värviruumist või suurem;

| — | värvi ja heleduse ühtlus vastab EBU Tech 3320 1., 2. või 3. klassi monitoridele, nagu kohaldatakse kuvari kutsealase kasutamise suhtes;“; |
| --- | --- |

—

värvi ja heleduse ühtlus vastab EBU Tech 3320 1., 2. või 3. klassi monitoridele, nagu kohaldatakse kuvari kutsealase kasutamise suhtes;“;

| b) | lisatakse punkt 21:






  „21) | „tööstuslik kuvar“ – kuvar, mis on konstrueeritud, katsetatud ja turundatud kasutamiseks üksnes tööstuskeskkonnas mõõtmiste, katsete, seire või kontrolli tegemisel. Selle konstruktsioon peab tagama vähemalt kõik järgmised tingimused:






  a) | töötemperatuur on vahemikus 0 °C kuni + 50 °C; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 21:

„21)

„tööstuslik kuvar“ – kuvar, mis on konstrueeritud, katsetatud ja turundatud kasutamiseks üksnes tööstuskeskkonnas mõõtmiste, katsete, seire või kontrolli tegemisel. Selle konstruktsioon peab tagama vähemalt kõik järgmised tingimused:

a)

töötemperatuur on vahemikus 0 °C kuni + 50 °C;

| b) | suhteline õhuniiskus töökeskkonnas vahemikus 20–90 %, mittekondenseeruv; |
| --- | --- |

b)

suhteline õhuniiskus töökeskkonnas vahemikus 20–90 %, mittekondenseeruv;

| c) | vähim tolmu jms sissetungimise vastane kaitseaste (IP 65), mille puhul on välistatud tolmu sissepääsemine ja tagatud täielik kaitse tolmuga kokkupuute eest (tolmutihe), ning mille puhul ei avalda 6,3 mm pihustist kuvari kesta vastu suunatud vesi mingit mõju, |
| --- | --- |

c)

vähim tolmu jms sissetungimise vastane kaitseaste (IP 65), mille puhul on välistatud tolmu sissepääsemine ja tagatud täielik kaitse tolmuga kokkupuute eest (tolmutihe), ning mille puhul ei avalda 6,3 mm pihustist kuvari kesta vastu suunatud vesi mingit mõju,

| d) | tööstuskeskkonnale kohane elektromagnetilise ühilduvuse häiringukindlus.“ |
| --- | --- |

d)

tööstuskeskkonnale kohane elektromagnetilise ühilduvuse häiringukindlus.“

| 3) | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 kohase vastavushindamise jaoks tuleb tehnilistes dokumentides esitada põhjus, miks teatavad plastosad, kui on selliseid, on vastavalt II lisa punkti D alapunkti 2 kohastele eranditele märgistamata, ning üksikasjad ja arvutustulemused vastavalt käesoleva määruse II ja III lisale.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 kohase vastavushindamise jaoks tuleb tehnilistes dokumentides esitada põhjus, miks teatavad plastosad, kui on selliseid, on vastavalt II lisa punkti D alapunkti 2 kohastele eranditele märgistamata, ning üksikasjad ja arvutustulemused vastavalt käesoleva määruse II ja III lisale.“

| 4) | Artikli 6 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.
  Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“ |
| --- | --- |

4)

Artikli 6 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.

Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“

| 5) | Lisatakse artikkel 12:

  „Artikkel 12
  Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil
  Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. novembrit 2020 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 28. veebruarini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruse (EÜ) nr 642/2009 nõuetele vastavaks.“ |
| --- | --- |

5)

Lisatakse artikkel 12:

„Artikkel 12

Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil

Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. novembrit 2020 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 28. veebruarini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruse (EÜ) nr 642/2009 nõuetele vastavaks.“

| 6) | I–IV lisa muudetakse ning lisatakse IIIa lisa vastavalt käesoleva määruse V lisale. |
| --- | --- |

6)

I–IV lisa muudetakse ning lisatakse IIIa lisa vastavalt käesoleva määruse V lisale.

Artikkel 6

Määruse (EL) 2019/2022 muutmine

Määrust (EL) 2019/2022 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Kõrvalehoidmine ja tarkvara ajakohastused
  Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.
  Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.
  Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Kõrvalehoidmine ja tarkvara ajakohastused

Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.

Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.

Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“

| 2) | Lisatakse artikkel 13:

  „Artikkel 13
  Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil
  Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. novembrit 2020 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 28. veebruarini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruse (EÜ) nr 1016/2010 nõuetele vastavaks.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse artikkel 13:

„Artikkel 13

Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil

Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. novembrit 2020 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 28. veebruarini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruse (EÜ) nr 1016/2010 nõuetele vastavaks.“

| 3) | I, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisale. |
| --- | --- |

3)

I, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VI lisale.

Artikkel 7

Määruse (EL) 2019/2023 muutmine

Määrust (EL) 2019/2023 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 punkt 12 asendatakse järgmisega:






  „12) | „eco 40–60“ – sellise programmi nimi, mis on tootja, importija või volitatud esindaja esitatud andmete kohaselt suuteline pesema tavapäraselt määrdunud puuvillast pesu, mida võib pesta temperatuuril 40 või 60 °C koos samas pesemistsüklis, ning millega on seotud ökodisaininõuded energiatõhususe, pesemis- ja kuivatamistõhususe, programmi kestuse, kõrgeima temperatuuri pesu sees ja veetarbimise kohta;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 2 punkt 12 asendatakse järgmisega:

„12)

„eco 40–60“ – sellise programmi nimi, mis on tootja, importija või volitatud esindaja esitatud andmete kohaselt suuteline pesema tavapäraselt määrdunud puuvillast pesu, mida võib pesta temperatuuril 40 või 60 °C koos samas pesemistsüklis, ning millega on seotud ökodisaininõuded energiatõhususe, pesemis- ja kuivatamistõhususe, programmi kestuse, kõrgeima temperatuuri pesu sees ja veetarbimise kohta;“.

| 2) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Kõrvalehoidmine ja tarkvara ajakohastused
  Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.
  Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.
  Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Kõrvalehoidmine ja tarkvara ajakohastused

Tootja, importija või volitatud esindaja ei tohi turule lasta tooteid, mis on projekteeritud kindlaks tegema, et nendega tehakse katseid (näiteks katsetingimuste või -tsükli äratundmise kaudu), ja sellele reageerima katseaegse toimimise automaatse muutmisega, et saavutada parem tulemus mingi näitaja osas, mis on esitatud tehnilistes dokumentides või tootele lisatud dokumentides.

Toote energiatarbimine ei tohi suureneda ega muud näitajad halveneda pärast toote tark- või püsivara ajakohastamist, kui mõõtmisel kasutatakse sama standardkatset, mida kasutati vastavustunnistuse otstarbel, välja arvatud enne ajakohastamist lõpptarbijalt saadud kindla nõusoleku korral. Ajakohastusest keeldumise tulemusel ei tohi muutuda seadme toimimine.

Tarkvara ajakohastamine ei tohi kaasa tuua toote toimimise sellist muutumist, mille tagajärjel toode ei vasta enam vastavustunnistuse puhul kehtivatele ökodisaininõuetele.“

| 3) | Lisatakse artikkel 13:

  „Artikkel 13
  Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil
  Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. novembrit 2020 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 28. veebruarini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruse (EÜ) nr 1015/2010 nõuetele vastavaks.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse artikkel 13:

„Artikkel 13

Nõuetele vastavuse võrdväärsus üleminekuperioodil

Kui ühtegi samasse mudelisse kuuluvat eksemplari või samaväärseid mudeleid ei ole enne 1. novembrit 2020 turule lastud, loetakse ajavahemikul 1. novembrist 2020 kuni 28. veebruarini 2021 turule lastud mudelite eksemplarid, mis vastavad käesoleva määruse sätetele, komisjoni määruse (EÜ) nr 1015/2010 nõuetele vastavaks.“

| 4) | I, III, IV ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VII lisale. |
| --- | --- |

4)

I, III, IV ja VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VII lisale.

Artikkel 8

Määruse (EL) 2019/2024 muutmine

Määrust (EL) 2019/2024 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 3 alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | nurga- ja karussellkülmikud;“. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 3 alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

nurga- ja karussellkülmikud;“.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 21 asendatakse järgmisega:






  „21. | „nurgakülmik“ – otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade, mida kasutatakse kahe üksteise suhtes nurga all ja/või kaarjalt paikneva sirge külmiku ühendamisekssirge külmiku ühendamiseks. Nurgakülmikul ei ole kindlat pikitelge või pikkust, sest see on mõeldud vahe täitmiseks (s.o kiilukujuline või muu sarnase kujuga külmik) ning ei ole ette nähtud eraldiseisva jahutus-külmutusüksusena kasutamiseks. Nurgakülmiku otsad asuvad üksteise suhtes 30–90° nurga all;“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 21 asendatakse järgmisega:

„21.

„nurgakülmik“ – otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade, mida kasutatakse kahe üksteise suhtes nurga all ja/või kaarjalt paikneva sirge külmiku ühendamisekssirge külmiku ühendamiseks. Nurgakülmikul ei ole kindlat pikitelge või pikkust, sest see on mõeldud vahe täitmiseks (s.o kiilukujuline või muu sarnase kujuga külmik) ning ei ole ette nähtud eraldiseisva jahutus-külmutusüksusena kasutamiseks. Nurgakülmiku otsad asuvad üksteise suhtes 30–90° nurga all;“;

| b) | lisatakse punkt 29:






  „29. | „karussellkülmik“ – ümmargune/ringikujuline poekülmik, mida saab paigaldada eraldiseisva üksusena või kahte sirget poekülmikut ühendava üksusena. Karussellkülmikutel võib olla ka pöördsüsteem, mis muudab toiduainete väljapaneku 360 ° ulatuses nähtavaks;“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt 29:

„29.

„karussellkülmik“ – ümmargune/ringikujuline poekülmik, mida saab paigaldada eraldiseisva üksusena või kahte sirget poekülmikut ühendava üksusena. Karussellkülmikutel võib olla ka pöördsüsteem, mis muudab toiduainete väljapaneku 360 ° ulatuses nähtavaks;“;

| c) | lisatakse punkt 30:






  „30. | „poekülmik“ – otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade, mis on ette nähtud toiduainete ja muude toodete müügiks ja väljapanekuks jaemüügiasutustes, näiteks kauplustes. Joogijahuteid, külmmüügiautomaate, jäätise annustamise külmlette ja jäätisekülmikuid ei peeta poekülmikuteks.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt 30:

„30.

„poekülmik“ – otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseade, mis on ette nähtud toiduainete ja muude toodete müügiks ja väljapanekuks jaemüügiasutustes, näiteks kauplustes. Joogijahuteid, külmmüügiautomaate, jäätise annustamise külmlette ja jäätisekülmikuid ei peeta poekülmikuteks.“

| 3) | I, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VIII lisale. |
| --- | --- |

3)

I, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VIII lisale.

Artikkel 9

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikli 1 lõiget 3, artikli 3 lõiget 4, artikli 5 lõiget 6, artikli 6 lõiget 3, artikli 7 lõiget 4 ja artikli 8 lõiget 3 kohaldatakse alates 1. maist 2021. Artiklit 2 ja artikli 4 lõiget 4 kohaldatakse alates 1. juulist 2021. Artikli 4 lõikeid 1, 2 ja 5 kohaldatakse alates 1. septembrist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

1

(2)  Komisjoni 15. märtsi 2019. aasta määrus (EL) 2019/424, millega kehtestatakse serverite ja andmesalvestustoodete ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ ning muudetakse komisjoni määrust (EL) nr 617/2013 (ELT L 74, 18.3.2019, lk 46–66).

2

(3)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1781, millega kehtestatakse elektrimootorite ja sagedusmuundurite ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ, muudetakse määrust (EÜ) nr 641/2009 seoses eraldiseisvate ja toodetesse paigaldatud sukel-ringluspumpade ökodisaini nõuetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 640/2009 (ELT L 272, 25.10.2019, lk 74).

3

(4)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2019, millega kehtestatakse jahutus-külmutusseadmete ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 643/2009 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 187).

4

(5)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2020, millega kehtestatakse valgusallikate ja eraldiseisvate talitlusseadiste ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EÜ) nr 244/2009, (EÜ) nr 245/2009 ja (EL) nr 1194/2012 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 209).

5

(6)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2021, millega kehtestatakse kuvarite ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ, muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1275/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 642/2009 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 241).

6

(7)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2022, millega kehtestatakse kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ, muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1275/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1016/2010 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 267).

7

(8)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2023, millega kehtestatakse kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ, muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1275/2008 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1015/2010 (ELT L 315, 5.12.2019, lk 285).

8

(9)  Komisjoni 1. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2024, millega kehtestatakse otsese müügifunktsiooniga jahutus-külmutusseadmete ökodisaini nõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/125/EÜ (ELT L 315, 5.12.2019, lk 313).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ (ELT L 316, 14.11.2012, lk 12).

10

(11)  Komisjoni 5. mai 2015. aasta määrus (EL) 2015/1095, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses tööstuslike külmsäilitusseadmete, kiirjahutuskappide, kondensatsiooniseadmete ja protsessijahutite ökodisaini nõuetega (ELT L 177, 8.7.2015, lk 19).

11

---

I LISA

Määruse (EL) 2019/424 I, III ja IV lisa muudetakse ning lisatakse IIIa lisa.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | „emaplaat“ – serveri või andmesalvestustoote peamine trükkplaat. Käesolevas määruses hõlmab emaplaat ka pistikuid täiendavate plaatide lisamiseks ja tavaliselt järgmisi komponente: protsessor, mälu, BIOS ja laienduspesad;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

„emaplaat“ – serveri või andmesalvestustoote peamine trükkplaat. Käesolevas määruses hõlmab emaplaat ka pistikuid täiendavate plaatide lisamiseks ja tavaliselt järgmisi komponente: protsessor, mälu, BIOS ja laienduspesad;“;

| b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | „protsessor“ – loogikaseade, mis reageerib serveri või andmesalvestustoote käitamise põhikäsklustele ja töötleb neid. Käesolevas määruses on protsessor serveri keskseade. Tavaliselt kujutab keskseade endast füüsilist paketti, mis paigaldatakse serveri emaplaadile pesa kaudu või jooteliitega. Keskseadmepakett võib sisaldada üht või mitut protsessorituuma;“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

„protsessor“ – loogikaseade, mis reageerib serveri või andmesalvestustoote käitamise põhikäsklustele ja töötleb neid. Käesolevas määruses on protsessor serveri keskseade. Tavaliselt kujutab keskseade endast füüsilist paketti, mis paigaldatakse serveri emaplaadile pesa kaudu või jooteliitega. Keskseadmepakett võib sisaldada üht või mitut protsessorituuma;“;

| c) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5) | „mälu“ – serveri või andmesalvestustoote protsessoriväline osa, kuhu salvestatakse andmed, mida protsessor vahetult kasutab; mälu suurust väljendatakse gigabaitides (GB);“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5)

„mälu“ – serveri või andmesalvestustoote protsessoriväline osa, kuhu salvestatakse andmed, mida protsessor vahetult kasutab; mälu suurust väljendatakse gigabaitides (GB);“;

| d) | lisatakse punkt 36:






  „36) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse punkt 36:

„36)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | III lisasse lisatakse teine lõik:

  „Olemasolevate asjakohaste standardite puudumisel ja kuni asjakohaste harmoneeritud standardite viidete avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas kasutatakse IIIa lisas sätestatud ülemineku katsemeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnika taset.“ |
| --- | --- |

2)

III lisasse lisatakse teine lõik:

„Olemasolevate asjakohaste standardite puudumisel ja kuni asjakohaste harmoneeritud standardite viidete avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas kasutatakse IIIa lisas sätestatud ülemineku katsemeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnika taset.“

| 3) | Lisatakse IIIa lisa:


  „IIIa LISA

  Üleminekumeetodid


  Tabel 1


  Viited ja nõuetele vastavuse märkused serverite kohta











  Näitaja | Allikas | Võrdluskatsemeetod/pealkiri | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Serveri tõhusus ja jõudlus aktiivses olekus | ETSI | ETSI EN 303470:2019 | | Üldised märkused standardiga EN 303470:2019 tehtud katsete kohta.






  a. | Katsed tuleb teha sobival ELi pingel ja sagedusel (nt 230 V, 50 Hz). |

3)

Lisatakse IIIa lisa:

„IIIa LISA

Üleminekumeetodid

Tabel 1

Viited ja nõuetele vastavuse märkused serverite kohta

Näitaja

Allikas

Võrdluskatsemeetod/pealkiri

Märkused

Serveri tõhusus ja jõudlus aktiivses olekus

ETSI

ETSI EN 303470:2019

Üldised märkused standardiga EN 303470:2019 tehtud katsete kohta.

a.

Katsed tuleb teha sobival ELi pingel ja sagedusel (nt 230 V, 50 Hz).

| b. | Sarnaselt määruse III lisa punkti 2 sättega, mis käsitleb APA laienduse kaarte, katsetatakse katseseadet nii, et kui mõõdetakse jõudeoleku võimsustarvet, aktiivse oleku tõhusust ja serveri jõudlust aktiivses olekus, on muud liiki lisakaardid (mille jaoks ei ole lubatud hälvet ette nähtud ja mida serveri tõhususe hindamise vahendi (SERT – Server Efficiency Rating Tool) katsetamisel ei kasutata) eemaldatud (1). |
| --- | --- |

b.

Sarnaselt määruse III lisa punkti 2 sättega, mis käsitleb APA laienduse kaarte, katsetatakse katseseadet nii, et kui mõõdetakse jõudeoleku võimsustarvet, aktiivse oleku tõhusust ja serveri jõudlust aktiivses olekus, on muud liiki lisakaardid (mille jaoks ei ole lubatud hälvet ette nähtud ja mida serveri tõhususe hindamise vahendi (SERT – Server Efficiency Rating Tool) katsetamisel ei kasutata) eemaldatud (1).

| c. | Serverite puhul, mis






  i. | ei ole esitatud serveri tootepere osana, |
| --- | --- | --- |

c.

Serverite puhul, mis

i.

ei ole esitatud serveri tootepere osana,

| ii. | on tarnimisel konfiguratsioonis, kus kõik mälukanalid ei ole täidetud samade kaherealiste mälumoodulitega (DIMM – dual in-line memory modules), |
| --- | --- |

ii.

on tarnimisel konfiguratsioonis, kus kõik mälukanalid ei ole täidetud samade kaherealiste mälumoodulitega (DIMM – dual in-line memory modules),

katsetatakse konfiguratsiooni, milles kõik mälukanalid täidetakse samade DIMMidega (2).

Jõudeoleku võimsustarve, Pidle

ETSI

ETSI EN 303470:2019

Suurim võimsus

ETSI

ETSI EN 303470:2019

Suurim võimsus on suurim mõõdetud võimsuse vajadus, millest on teatatud SERTi katsetamisel mis tahes üksiku ülesande ja koormuse taseme korral.

Jõudeoleku võimsustarve deklareeritud töötingimuste klassi ülemise piirtemperatuuri juures

Roheline võrk

Lihtsustatud aruandlus kõrgel temperatuuril tühikäigul töötamise võimsuse kohta (EL) 2019/424 SERTi kogumisel

Katse tehakse temperatuuril, mis vastab konkreetse töötingimuste klassi (A1, A2, A3 või A4) kõrgeimale lubatud temperatuurile.

Toiteallika tõhusus

EPRI ja Ecova

Generalized Test Protocol for Calculating the Energy Efficiency of Internal AC-DC and DC-DC Power Supplies (Vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu sisemiste toiteallikate energiatõhususe arvutamise üldine katsemeetod), läbivaadatud versioon 6.7

Katsed tuleb teha sobival ELi pingel ja sagedusel (nt 230 V, 50 Hz).

Toiteallika võimsustegur

EPRI ja Ecova

Generalized Test Protocol for Calculating the Energy Efficiency of Internal AC-DC and DC-AC Power Supplies (Vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu sisemiste toiteallikate energiatõhususe arvutamise üldine katsemeetod), läbivaadatud versioon 6.7.

Töötingimuste klass

Tootja peab esitama toote töötingimuste klassi: A1, A2, A3 või A4. Katsetatav seade asetatakse sellise temperatuuri keskkonda, mis vastab konkreetse töötingimuste klassi (A1, A2, A3 või A4) kõrgeimale lubatud temperatuurile, millele mudel esitamise järgi vastab. Seadet tuleb katsetada SERTi (serveri efektiivsuse hindamise tööriist Server Efficiency Rating Tool) abil ja teha katsetsükkel (katsetsüklid) kestusega 16 tundi. Seade loetakse esitatud töötingimustele vastavaks, kui SERT annab kehtivad tulemused (st kui katsetatav seade on tööolekus kogu 16-tunnise katse vältel).

Katsetatav seade asetatakse temperatuurikambrisse, mille temperatuur tõstetakse seejärel konkreetse töötingimuste klassi (A1, A2, A3 või A4) kõrgeima lubatud temperatuurini maksimaalse muutumiskiirusega 0,5 °C minutis. Katsetatav seade jäetakse 1 tunniks jõudeolekusse seisma, et saavutada temperatuuri stabiilsus enne katse algust.

Püsivara kättesaadavus

Puudub

Andmete turvaline kustutamine

NIST

Suunised andmekandjate sanitiseerimiseks, NISTi eriväljaanne 800-88, versioon 1

Serveri lahtimonteeritavus

Puudub

Kriitilise tähtsusega tooraine sisaldus

EN 45558:2019

Tabel 2

Viited ja nõuetele vastavuse märkused andmesalvestustoodete kohta

| Näitaja | Allikas | Võrdluskatsemeetod/pealkiri | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Toiteallika tõhusus | EPRI ja Ecova | Generalized Test Protocol for Calculating the Energy Efficiency of Internal AC-DC and DC -DC Power Supplies (vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu sisemiste toiteallikate energiatõhususe arvutamise üldine katsemeetod), läbivaadatud versioon 6.7 | Katsed tuleb teha sobival ELi pingel ja sagedusel (nt 230 V, 50 Hz). |
| Toiteallika võimsustegur | EPRI ja Ecova | Generalized Test Protocol for Calculating the Energy Efficiency of Internal AC-DC and DC -DC Power Supplies (vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu sisemiste toiteallikate energiatõhususe arvutamise üldine katsemeetod), läbivaadatud versioon 6.7 |
| Töötingimuste klass | Roheline võrk | „Andmesalvestustoodete töötingimuste klass“ | Tootja, importija või volitatud esindaja peab esitama toote töötingimuste klassi: A1, A2, A3 või A4. Katsetatav seade asetatakse sellise temperatuuri keskkonda, mis vastab konkreetse töötingimuste klassi (A1, A2, A3 või A4) kõrgeimale lubatud temperatuurile, millele mudel esitamise järgi vastab. |
| Püsivara kättesaadavus | | Puudub | |
| Andmete turvaline kustutamine | NIST | Suunised andmekandjate sanitiseerimiseks, NISTi eriväljaanne 800-88, versioon 1 | |
| Andmesalvestustoote lahtimonteeritavus | | Puudub | . |
| Kriitilise tähtsusega tooraine sisaldus | | EN 45558:2019. | |

Näitaja

Allikas

Võrdluskatsemeetod/pealkiri

Märkused

Toiteallika tõhusus

EPRI ja Ecova

Generalized Test Protocol for Calculating the Energy Efficiency of Internal AC-DC and DC -DC Power Supplies (vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu sisemiste toiteallikate energiatõhususe arvutamise üldine katsemeetod), läbivaadatud versioon 6.7

Katsed tuleb teha sobival ELi pingel ja sagedusel (nt 230 V, 50 Hz).

Toiteallika võimsustegur

EPRI ja Ecova

Generalized Test Protocol for Calculating the Energy Efficiency of Internal AC-DC and DC -DC Power Supplies (vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu sisemiste toiteallikate energiatõhususe arvutamise üldine katsemeetod), läbivaadatud versioon 6.7

Töötingimuste klass

Roheline võrk

„Andmesalvestustoodete töötingimuste klass“

Tootja, importija või volitatud esindaja peab esitama toote töötingimuste klassi: A1, A2, A3 või A4. Katsetatav seade asetatakse sellise temperatuuri keskkonda, mis vastab konkreetse töötingimuste klassi (A1, A2, A3 või A4) kõrgeimale lubatud temperatuurile, millele mudel esitamise järgi vastab.

Püsivara kättesaadavus

Puudub

Andmete turvaline kustutamine

NIST

Suunised andmekandjate sanitiseerimiseks, NISTi eriväljaanne 800-88, versioon 1

Andmesalvestustoote lahtimonteeritavus

Puudub

.

Kriitilise tähtsusega tooraine sisaldus

EN 45558:2019.

| 4) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“; |
| --- | --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused käesolevas lisas osutatud nõuete puhul järgmist korda.“;

| c) | lisatakse punkti 2 alapunkt d:






  „d) | kui liikmesriigi ametiasutused kontrollivad mudeli üht eksemplari ja see vastab II lisa punktis 3.3 sätestatud ressursitõhususe nõuetele ja II lisa punktis 3.1 või 3.2 sätestatud teabele esitatavatele nõuetele;“; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkti 2 alapunkt d:

„d)

kui liikmesriigi ametiasutused kontrollivad mudeli üht eksemplari ja see vastab II lisa punktis 3.3 sätestatud ressursitõhususe nõuetele ja II lisa punktis 3.1 või 3.2 sätestatud teabele esitatavatele nõuetele;“;

| d) | punkt 3 asendatakse järgmisega:

  „Kui punkti 2 alapunktis a, b või d osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel ja kõik sama tooteteabega hõlmatud mudelikonfiguratsioonid (vastavalt II lisa punkti 3.1 alapunktile p) käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks;“; |
| --- | --- |

d)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„Kui punkti 2 alapunktis a, b või d osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse mudel ja kõik sama tooteteabega hõlmatud mudelikonfiguratsioonid (vastavalt II lisa punkti 3.1 alapunktile p) käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks;“;

| e) | punkti 4 alapunkt b asendatakse järgmisega:

  „kui tegemist on mudeliga, mida toodetakse aastas vähemalt viis eksemplari, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks välja sama mudeli veel kolm eksemplari või, kui tootja, importija või volitatud esindaja on deklareerinud, et serverit esindab serverite tootepere, nii serverite tootepere vähima jõudlusega kui ka suurima jõudlusega konfiguratsiooni ühe eksemplari.“; |
| --- | --- |

e)

punkti 4 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„kui tegemist on mudeliga, mida toodetakse aastas vähemalt viis eksemplari, valib liikmesriigi ametiasutus katsetamiseks välja sama mudeli veel kolm eksemplari või, kui tootja, importija või volitatud esindaja on deklareerinud, et serverit esindab serverite tootepere, nii serverite tootepere vähima jõudlusega kui ka suurima jõudlusega konfiguratsiooni ühe eksemplari.“;

| f) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5. | Mudel või mudeli konfiguratsioon loetakse kehtivatele nõuetele vastavaks, kui punkti 4 alapunktis b viidatud seadmete puhul kindlaks tehtud väärtuste aritmeetiline keskmine jääb tabelis 7 esitatud vastavate kontrollimisel lubatud hälvete piiresse.“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Mudel või mudeli konfiguratsioon loetakse kehtivatele nõuetele vastavaks, kui punkti 4 alapunktis b viidatud seadmete puhul kindlaks tehtud väärtuste aritmeetiline keskmine jääb tabelis 7 esitatud vastavate kontrollimisel lubatud hälvete piiresse.“;

| g) | punkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse mudel ja kõik sama tooteteabega hõlmatud mudelikonfiguratsioonid (vastavalt II lisa punkti 3.1 alapunktile p) käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.“; |
| --- | --- | --- |

g)

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.

Kui punktis 5 osutatud tulemust ei saavutata, loetakse mudel ja kõik sama tooteteabega hõlmatud mudelikonfiguratsioonid (vastavalt II lisa punkti 3.1 alapunktile p) käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.“;

| h) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punkti 3, punkti 4 alapunkti a, punkti 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“ |
| --- | --- | --- |

h)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punkti 3, punkti 4 alapunkti a, punkti 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“

---

(1)  See on vajalik, kuna turul on väga erinevaid APA kaarte ja kuna SERTi vahend ei sisalda APAsid kasutavaid tööke. Seetõttu ei kajastaks SERTi tõhususe tulemused nende serverite puhul, millel on APA laienduse kaardid või muud lisakaardid, serveri jõudlust/võimsussuutlikkust.

1

(2)  Serverite puhul, mis on esitatud serveri tootepere osana, on määruse (EL) 2019/424 IV lisa punktis 1 ette nähtud, et liikmesriigi ametiasutused võivad katsetada vähima jõudlusega konfiguratsiooniga või suurima jõudlusega konfiguratsiooniga ning kooskõlas I lisa mõistetega 21 ja 22 täidetakse nende konfiguratsioonide puhul kõik mälukanalid samasuguse konstruktsiooni ja võimsusega DIMM-RAW kaartidega.

2

---

II LISA

Määruse (EL) 2019/1781 I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa muudetakse järgmiselt:






  1) | punkti a alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:






  „i) | peavad nimiväljundvõimsusega 0,75–1 000 kW kolmefaasilised mootorid, millel on 2, 4, 6 või 8 poolust ja mis ei ole suurendatud ohutusega mootorid Ex eb, vastama vähemalt energiatõhususklassile IE3 tabeli 2 või tabeli 3b kohaselt, nagu asjakohane; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa muudetakse järgmiselt:

1)

punkti a alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:

„i)

peavad nimiväljundvõimsusega 0,75–1 000 kW kolmefaasilised mootorid, millel on 2, 4, 6 või 8 poolust ja mis ei ole suurendatud ohutusega mootorid Ex eb, vastama vähemalt energiatõhususklassile IE3 tabeli 2 või tabeli 3b kohaselt, nagu asjakohane;

| ii) | peavad nimiväljundvõimsusega 0,12–0,75 kW kolmefaasilised mootorid, millel on 2, 4, 6 või 8 poolust ja mis ei ole suurendatud ohutusega mootorid Ex eb, vastama vähemalt energiatõhususklassile IE2 tabeli 1 või tabeli 3a kohaselt, nagu asjakohane;“; |
| --- | --- |

ii)

peavad nimiväljundvõimsusega 0,12–0,75 kW kolmefaasilised mootorid, millel on 2, 4, 6 või 8 poolust ja mis ei ole suurendatud ohutusega mootorid Ex eb, vastama vähemalt energiatõhususklassile IE2 tabeli 1 või tabeli 3a kohaselt, nagu asjakohane;“;

| 2) | punkti b alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:






  „i) | peavad nimiväljundvõimsusega 0,12–1 000 kW kolmefaasilised mootorid, millel on 2, 4, 6 või 8 poolust, ja ühefaasilised mootorid nimiväljundvõimsusega vähemalt 0,12 kW vastama vähemalt energiatõhususklassile IE2 tabeli 1 või tabeli 3a kohaselt, nagu asjakohane; |
| --- | --- | --- |

2)

punkti b alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:

„i)

peavad nimiväljundvõimsusega 0,12–1 000 kW kolmefaasilised mootorid, millel on 2, 4, 6 või 8 poolust, ja ühefaasilised mootorid nimiväljundvõimsusega vähemalt 0,12 kW vastama vähemalt energiatõhususklassile IE2 tabeli 1 või tabeli 3a kohaselt, nagu asjakohane;

| ii) | peab selliste kolmefaasiliste mootorite energiatõhusus, mis ei ole pidurmootorid, suurendatud ohutusega mootorid Ex eb ega muud plahvatuskindlad mootorid ja mille nimiväljundvõimsus on 75–200 kW ja millel on 2, 4 või 6 poolust, vastama vähemalt energiatõhususklassile IE4 tabeli 3 või tabeli 3c kohaselt, nagu asjakohane.“; |
| --- | --- |

ii)

peab selliste kolmefaasiliste mootorite energiatõhusus, mis ei ole pidurmootorid, suurendatud ohutusega mootorid Ex eb ega muud plahvatuskindlad mootorid ja mille nimiväljundvõimsus on 75–200 kW ja millel on 2, 4 või 6 poolust, vastama vähemalt energiatõhususklassile IE4 tabeli 3 või tabeli 3c kohaselt, nagu asjakohane.“;

| 3) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Mootorite energiatõhusus, mis esitatakse rahvusvaheliste energiatõhususklassidena (IE), on vastavalt mootorite nimiväljundvõimsusele PN esitatud tabelites 1–3c 50 Hz või 60 Hz juures. IE klassid on kindlaks määratud nimiväljundvõimsusel (PN), nimipingel (UN) ja ümbritseva keskkonna võrdlustemperatuuril 25 °C.
  50/60 Hz mootorite puhul peavad eespool esitatud nõuded olema täidetud nii 50 Hz kui ka 60 Hz juures 50 Hz jaoks määratud nimiväljundvõimsusel.
  50 Hz või 60 Hz mootorite puhul peavad eespool esitatud nõuded olema täidetud vastavalt 50 Hz või 60 Hz juures nimiväljundvõimsusel, mis on ette nähtud vastavalt 50 Hz või 60 Hz jaoks.“; |
| --- | --- |

3)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Mootorite energiatõhusus, mis esitatakse rahvusvaheliste energiatõhususklassidena (IE), on vastavalt mootorite nimiväljundvõimsusele PN esitatud tabelites 1–3c 50 Hz või 60 Hz juures. IE klassid on kindlaks määratud nimiväljundvõimsusel (PN), nimipingel (UN) ja ümbritseva keskkonna võrdlustemperatuuril 25 °C.

50/60 Hz mootorite puhul peavad eespool esitatud nõuded olema täidetud nii 50 Hz kui ka 60 Hz juures 50 Hz jaoks määratud nimiväljundvõimsusel.

50 Hz või 60 Hz mootorite puhul peavad eespool esitatud nõuded olema täidetud vastavalt 50 Hz või 60 Hz juures nimiväljundvõimsusel, mis on ette nähtud vastavalt 50 Hz või 60 Hz jaoks.“;

| 4) | lisatakse tabelid 3a, 3b ja 3c:

  „Tabel 3a


  Vähimenergiatõhusus ηn energiatõhususklassi IE2 puhul sagedusel 60 Hz (%)










  Nimiväljundvõimsus PN [kW] | Pooluste arv |
| --- | --- | --- |
| 2 | 4 | 6 | 8 |
| 0,12 | 59,5 | 64,0 | 50,5 | 40,0 |
| 0,18 | 64,0 | 68,0 | 55,0 | 46,0 |
| 0,25 | 68,0 | 70,0 | 59,5 | 52,0 |
| 0,37 | 72,0 | 72,0 | 64,0 | 58,0 |
| 0,55 | 74,0 | 75,5 | 68,0 | 62,0 |
| 0,75 | 75,5 | 78,0 | 73,0 | 66,0 |
| 1,1 | 82,5 | 84,0 | 85,5 | 75,5 |
| 1,5 | 84,0 | 84,0 | 86,5 | 82,5 |
| 2,2 | 85,5 | 87,5 | 87,5 | 84,0 |
| 3,7 | 87,5 | 87,5 | 87,5 | 85,5 |
| 5,5 | 88,5 | 89,5 | 89,5 | 85,5 |
| 7,5 | 89,5 | 89,5 | 89,5 | 88,5 |
| 11 | 90,2 | 91,0 | 90,2 | 88,5 |
| 15 | 90,2 | 91,0 | 90,2 | 89,5 |
| 18,5 | 91,0 | 92,4 | 91,7 | 89,5 |
| 22 | 91,0 | 92,4 | 91,7 | 91,0 |
| 30 | 91,7 | 93,0 | 93,0 | 91,0 |
| 37 | 92,4 | 93,0 | 93,0 | 91,7 |
| 45 | 93,0 | 93,6 | 93,6 | 91,7 |
| 55 | 93,0 | 94,1 | 93,6 | 93,0 |
| 75 | 93,6 | 94,5 | 94,1 | 93,0 |
| 90 | 94,5 | 94,5 | 94,1 | 93,6 |
| 110 | 94,5 | 95,0 | 95,0 | 93,6 |
| 150 | 95,0 | 95,0 | 95,0 | 93,6 |
| 185 | 95,4 | 95,0 | 95,0 | 93,6 |
| 220 | 95,4 | 95,4 | 95,0 | 93,6 |
| 250 | 95,4 | 95,4 | 95,0 | 93,6 |
| 300 | 95,4 | 95,4 | 95,0 | 93,6 |
| 335 | 95,4 | 95,4 | 95,0 | 93,6 |
| 375–1000 | 95,4 | 95,8 | 95,0 | 94,1 |

4)

lisatakse tabelid 3a, 3b ja 3c:

„Tabel 3a

Vähimenergiatõhusus ηn energiatõhususklassi IE2 puhul sagedusel 60 Hz (%)

Nimiväljundvõimsus PN [kW]

Pooluste arv

2

4

6

8

0,12

59,5

64,0

50,5

40,0

0,18

64,0

68,0

55,0

46,0

0,25

68,0

70,0

59,5

52,0

0,37

72,0

72,0

64,0

58,0

0,55

74,0

75,5

68,0

62,0

0,75

75,5

78,0

73,0

66,0

1,1

82,5

84,0

85,5

75,5

1,5

84,0

84,0

86,5

82,5

2,2

85,5

87,5

87,5

84,0

3,7

87,5

87,5

87,5

85,5

5,5

88,5

89,5

89,5

85,5

7,5

89,5

89,5

89,5

88,5

11

90,2

91,0

90,2

88,5

15

90,2

91,0

90,2

89,5

18,5

91,0

92,4

91,7

89,5

22

91,0

92,4

91,7

91,0

30

91,7

93,0

93,0

91,0

37

92,4

93,0

93,0

91,7

45

93,0

93,6

93,6

91,7

55

93,0

94,1

93,6

93,0

75

93,6

94,5

94,1

93,0

90

94,5

94,5

94,1

93,6

110

94,5

95,0

95,0

93,6

150

95,0

95,0

95,0

93,6

185

95,4

95,0

95,0

93,6

220

95,4

95,4

95,0

93,6

250

95,4

95,4

95,0

93,6

300

95,4

95,4

95,0

93,6

335

95,4

95,4

95,0

93,6

375–1000

95,4

95,8

95,0

94,1

Tabel 3b

Vähimenergiatõhusus ηn energiatõhususklassi IE3 puhul sagedusel 60 Hz (%)

| Nimiväljundvõimsus PN [kW] | Pooluste arv |
| --- | --- |
| 2 | 4 | 6 | 8 |
| 0,12 | 62,0 | 66,0 | 64,0 | 59,5 |
| 0,18 | 65,6 | 69,5 | 67,5 | 64,0 |
| 0,25 | 69,5 | 73,4 | 71,4 | 68,0 |
| 0,37 | 73,4 | 78,2 | 75,3 | 72,0 |
| 0,55 | 76,8 | 81,1 | 81,7 | 74,0 |
| 0,75 | 77,0 | 83,5 | 82,5 | 75,5 |
| 1,1 | 84,0 | 86,5 | 87,5 | 78,5 |
| 1,5 | 85,5 | 86,5 | 88,5 | 84,0 |
| 2,2 | 86,5 | 89,5 | 89,5 | 85,5 |
| 3,7 | 88,5 | 89,5 | 89,5 | 86,5 |
| 5,5 | 89,5 | 91,7 | 91,0 | 86,5 |
| 7,5 | 90,2 | 91,7 | 91,0 | 89,5 |
| 11 | 91,0 | 92,4 | 91,7 | 89,5 |
| 15 | 91,0 | 93,0 | 91,7 | 90,2 |
| 18,5 | 91,7 | 93,6 | 93,0 | 90,2 |
| 22 | 91,7 | 93,6 | 93,0 | 91,7 |
| 30 | 92,4 | 94,1 | 94,1 | 91,7 |
| 37 | 93,0 | 94,5 | 94,1 | 92,4 |
| 45 | 93,6 | 95,0 | 94,5 | 92,4 |
| 55 | 93,6 | 95,4 | 94,5 | 93,6 |
| 75 | 94,1 | 95,4 | 95,0 | 93,6 |
| 90 | 95,0 | 95,4 | 95,0 | 94,1 |
| 110 | 95,0 | 95,8 | 95,8 | 94,1 |
| 150 | 95,4 | 96,2 | 95,8 | 94,5 |
| 185 | 95,8 | 96,2 | 95,8 | 95,0 |
| 220 | 95,8 | 96,2 | 95,8 | 95,0 |
| 250 | 95,8 | 96,2 | 95,8 | 95,0 |
| 300 | 95,8 | 96,2 | 95,8 | 95,0 |
| 335 | 95,8 | 96,2 | 95,8 | 95,0 |
| 375–1000 | 95,8 | 96,2 | 95,8 | 95,0 |

Nimiväljundvõimsus PN [kW]

Pooluste arv

2

4

6

8

0,12

62,0

66,0

64,0

59,5

0,18

65,6

69,5

67,5

64,0

0,25

69,5

73,4

71,4

68,0

0,37

73,4

78,2

75,3

72,0

0,55

76,8

81,1

81,7

74,0

0,75

77,0

83,5

82,5

75,5

1,1

84,0

86,5

87,5

78,5

1,5

85,5

86,5

88,5

84,0

2,2

86,5

89,5

89,5

85,5

3,7

88,5

89,5

89,5

86,5

5,5

89,5

91,7

91,0

86,5

7,5

90,2

91,7

91,0

89,5

11

91,0

92,4

91,7

89,5

15

91,0

93,0

91,7

90,2

18,5

91,7

93,6

93,0

90,2

22

91,7

93,6

93,0

91,7

30

92,4

94,1

94,1

91,7

37

93,0

94,5

94,1

92,4

45

93,6

95,0

94,5

92,4

55

93,6

95,4

94,5

93,6

75

94,1

95,4

95,0

93,6

90

95,0

95,4

95,0

94,1

110

95,0

95,8

95,8

94,1

150

95,4

96,2

95,8

94,5

185

95,8

96,2

95,8

95,0

220

95,8

96,2

95,8

95,0

250

95,8

96,2

95,8

95,0

300

95,8

96,2

95,8

95,0

335

95,8

96,2

95,8

95,0

375–1000

95,8

96,2

95,8

95,0

Tabel 3c

Vähimenergiatõhusus ηn energiatõhususklassi IE4 puhul sagedusel 60 Hz (%)

| Nimiväljundvõimsus PN [kW] | Pooluste arv |
| --- | --- |
| 2 | 4 | 6 | 8 |
| 0,12 | 66,0 | 70,0 | 68,0 | 64,0 |
| 0,18 | 70,0 | 74,0 | 72,0 | 68,0 |
| 0,25 | 74,0 | 77,0 | 75,5 | 72,0 |
| 0,37 | 77,0 | 81,5 | 78,5 | 75,5 |
| 0,55 | 80,0 | 84,0 | 82,5 | 77,0 |
| 0,75 | 82,5 | 85,5 | 84,0 | 78,5 |
| 1,1 | 85,5 | 87,5 | 88,5 | 81,5 |
| 1,5 | 86,5 | 88,5 | 89,5 | 85,5 |
| 2,2 | 88,5 | 91,0 | 90,2 | 87,5 |
| 3,7 | 89,5 | 91,0 | 90,2 | 88,5 |
| 5,5 | 90,2 | 92,4 | 91,7 | 88,5 |
| 7,5 | 91,7 | 92,4 | 92,4 | 91,0 |
| 11 | 92,4 | 93,6 | 93,0 | 91,0 |
| 15 | 92,4 | 94,1 | 93,0 | 91,7 |
| 18,5 | 93,0 | 94,5 | 94,1 | 91,7 |
| 22 | 93,0 | 94,5 | 94,1 | 93,0 |
| 30 | 93,6 | 95,0 | 95,0 | 93,0 |
| 37 | 94,1 | 95,4 | 95,0 | 93,6 |
| 45 | 94,5 | 95,4 | 95,4 | 93,6 |
| 55 | 94,5 | 95,8 | 95,4 | 94,5 |
| 75 | 95,0 | 96,2 | 95,8 | 94,5 |
| 90 | 95,4 | 96,2 | 95,8 | 95,0 |
| 110 | 95,4 | 96,2 | 96,2 | 95,0 |
| 150 | 95,8 | 96,5 | 96,2 | 95,4 |
| 185 | 96,2 | 96,5 | 96,2 | 95,4 |
| 220 | 96,2 | 96,8 | 96,5 | 95,4 |
| 250 | 96,2 | 96,8 | 96,5 | 95,8 |
| 300 | 96,2 | 96,8 | 96,5 | 95,8 |
| 335 | 96,2 | 96,8 | 96,5 | 95,8 |
| 375–1000 | 96,2 | 96,8 | 96,5 | 95,8“; |

Nimiväljundvõimsus PN [kW]

Pooluste arv

2

4

6

8

0,12

66,0

70,0

68,0

64,0

0,18

70,0

74,0

72,0

68,0

0,25

74,0

77,0

75,5

72,0

0,37

77,0

81,5

78,5

75,5

0,55

80,0

84,0

82,5

77,0

0,75

82,5

85,5

84,0

78,5

1,1

85,5

87,5

88,5

81,5

1,5

86,5

88,5

89,5

85,5

2,2

88,5

91,0

90,2

87,5

3,7

89,5

91,0

90,2

88,5

5,5

90,2

92,4

91,7

88,5

7,5

91,7

92,4

92,4

91,0

11

92,4

93,6

93,0

91,0

15

92,4

94,1

93,0

91,7

18,5

93,0

94,5

94,1

91,7

22

93,0

94,5

94,1

93,0

30

93,6

95,0

95,0

93,0

37

94,1

95,4

95,0

93,6

45

94,5

95,4

95,4

93,6

55

94,5

95,8

95,4

94,5

75

95,0

96,2

95,8

94,5

90

95,4

96,2

95,8

95,0

110

95,4

96,2

96,2

95,0

150

95,8

96,5

96,2

95,4

185

96,2

96,5

96,2

95,4

220

96,2

96,8

96,5

95,4

250

96,2

96,8

96,5

95,8

300

96,2

96,8

96,5

95,8

335

96,2

96,8

96,5

95,8

375–1000

96,2

96,8

96,5

95,8“;

| 5) | viimase lause ette lisatakse järgmine tekst:

  „60 Hz mootorite vähimenergiatõhususe määramiseks nimivõimsusel, mis ei ole esitatud tabelites 3a, 3b ja 3c, kasutatakse järgmist reeglit:
  Nimivõimsuse tõhusus tabeli kahe järjestikuse väärtuse keskpunktis või sellest kõrgemal on kahest tõhususest suurim.
  Nimivõimsuse tõhusus tabeli kahe järjestikuse väärtuse keskpunktist allpool on kahest tõhususest väikseim.“; |
| --- | --- |

5)

viimase lause ette lisatakse järgmine tekst:

„60 Hz mootorite vähimenergiatõhususe määramiseks nimivõimsusel, mis ei ole esitatud tabelites 3a, 3b ja 3c, kasutatakse järgmist reeglit:

Nimivõimsuse tõhusus tabeli kahe järjestikuse väärtuse keskpunktis või sellest kõrgemal on kahest tõhususest suurim.

Nimivõimsuse tõhusus tabeli kahe järjestikuse väärtuse keskpunktist allpool on kahest tõhususest väikseim.“;

| b) | 2. osa muudetakse järgmiselt:






  1) | esimeses lõigus asendatakse punkt a järgmisega:






  „a) | mootoriga kaasas olevas tehnilises teabelehes või kasutusjuhendis, välja arvatud juhul, kui tootega on kaasas internetilink sellele teabele. Koos lingiga teabele võib lisaks esitada QR-koodi;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2. osa muudetakse järgmiselt:

1)

esimeses lõigus asendatakse punkt a järgmisega:

„a)

mootoriga kaasas olevas tehnilises teabelehes või kasutusjuhendis, välja arvatud juhul, kui tootega on kaasas internetilink sellele teabele. Koos lingiga teabele võib lisaks esitada QR-koodi;“;

| 2) | kolmanda lõigu sissejuhatav lause ja punkt 1 asendatakse järgmisega:

  „A lates 1. juulist 2021 I lisa punkti 1 alapunktis a nimetatud mootorite puhul ja alates 1. juulist 2023 I lisa punkti 1 alapunkti b alapunktis i nimetatud mootorite puhul:






  1) | nimienergiatõhusus (ηN) (ümardatud ühe kümnendkohani) täieliku, 75 % ja 50 % nimikoormuse ja -pinge(te) (UN) korral, kui ümbritseva keskkonna võrdlustemperatuur on 25 °C;“; |
| --- | --- | --- |

2)

kolmanda lõigu sissejuhatav lause ja punkt 1 asendatakse järgmisega:

„A lates 1. juulist 2021 I lisa punkti 1 alapunktis a nimetatud mootorite puhul ja alates 1. juulist 2023 I lisa punkti 1 alapunkti b alapunktis i nimetatud mootorite puhul:

1)

nimienergiatõhusus (ηN) (ümardatud ühe kümnendkohani) täieliku, 75 % ja 50 % nimikoormuse ja -pinge(te) (UN) korral, kui ümbritseva keskkonna võrdlustemperatuur on 25 °C;“;

| 3) | kaheksas ja üheksas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui mootor on vabastatud energiatõhususnõuetest käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punkti m kohaselt, tuleb mootoril või selle pakendil ja dokumentides selgelt märkida „Mootor on ette nähtud kasutamiseks üksnes ... varuosana“ ja nimetada toote (toodete) mudeli kordumatu tunnus, mille varuosana seda tuleb kasutada.
  50 Hz ja 60 Hz mootorite puhul esitatakse eespool sätestatud andmed vastava sageduse kohta, samal ajal kui 50/60 Hz mootorite puhul piisab andmete esitamisest sageduse 50 Hz kohta, välja arvatud nimienergiatõhusus täieliku koormuse korral, mis määratakse kindlaks nii sagedusel 50 Hz kui ka 60 Hz.“; |
| --- | --- |

3)

kaheksas ja üheksas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui mootor on vabastatud energiatõhususnõuetest käesoleva määruse artikli 2 lõike 2 punkti m kohaselt, tuleb mootoril või selle pakendil ja dokumentides selgelt märkida „Mootor on ette nähtud kasutamiseks üksnes ... varuosana“ ja nimetada toote (toodete) mudeli kordumatu tunnus, mille varuosana seda tuleb kasutada.

50 Hz ja 60 Hz mootorite puhul esitatakse eespool sätestatud andmed vastava sageduse kohta, samal ajal kui 50/60 Hz mootorite puhul piisab andmete esitamisest sageduse 50 Hz kohta, välja arvatud nimienergiatõhusus täieliku koormuse korral, mis määratakse kindlaks nii sagedusel 50 Hz kui ka 60 Hz.“;

| c) | 4. osa muudetakse järgmiselt:






  1) | esimeses lõigus asendatakse punkt a järgmisega:






  „a) | sagedusmuunduriga kaasas olevas tehnilises teabelehes või kasutusjuhendis, välja arvatud juhul, kui tootega on kaasas internetilink sellele teabele. Koos lingiga teabele võib lisaks esitada QR-koodi; “; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

4. osa muudetakse järgmiselt:

1)

esimeses lõigus asendatakse punkt a järgmisega:

„a)

sagedusmuunduriga kaasas olevas tehnilises teabelehes või kasutusjuhendis, välja arvatud juhul, kui tootega on kaasas internetilink sellele teabele. Koos lingiga teabele võib lisaks esitada QR-koodi; “;

| 2) | neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Punktides 1 ja 2 osutatud teave ning valmistamisaasta märgitakse kustumatult sagedusmuunduri andmesildile või selle lähedusse. Kui andmesildi suuruse tõttu pole võimalik märkida kogu punktis 1 osutatud teavet, märgitakse ainult niminäivväljundvõimsuse kaod protsentides (90; 100), ümardatuna ühe kümnendkohani.“; |
| --- | --- |

2)

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Punktides 1 ja 2 osutatud teave ning valmistamisaasta märgitakse kustumatult sagedusmuunduri andmesildile või selle lähedusse. Kui andmesildi suuruse tõttu pole võimalik märkida kogu punktis 1 osutatud teavet, märgitakse ainult niminäivväljundvõimsuse kaod protsentides (90; 100), ümardatuna ühe kümnendkohani.“;

| 2) | II lisa 1. osas asendatakse teine lõik järgmisega:

  „I lisa 2. osa punktis 13 nimetatud seitsme tööpunkti kaod määratakse siiski kindlaks kas otsese sisendi-väljundi mõõtmise või arvutuste teel.“ |
| --- | --- |

2)

II lisa 1. osas asendatakse teine lõik järgmisega:

„I lisa 2. osa punktis 13 nimetatud seitsme tööpunkti kaod määratakse siiski kindlaks kas otsese sisendi-väljundi mõõtmise või arvutuste teel.“

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“; |
| --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“;

| c) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“ |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“

---

III LISA

Määruse (EL) 2019/2019 I–IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisale lisatakse järgmine punkt 38:






  „38) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I lisale lisatakse järgmine punkt 38:

„38)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | II lisa punktis 2 asendatakse alapunkt f järgmisega:






  „f) | 4 tärni kambrite puhul peab aeg, mis kulub väikese katsekeha külmutamiseks temperatuurilt +25 °C temperatuurile –18 °C ümbritseva keskkonna temperatuuril +25 °C, olema selline, et tulenev külmutusvõimsus vastaks artikli 2 punkti 22 nõudele.“ |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa punktis 2 asendatakse alapunkt f järgmisega:

„f)

4 tärni kambrite puhul peab aeg, mis kulub väikese katsekeha külmutamiseks temperatuurilt +25 °C temperatuurile –18 °C ümbritseva keskkonna temperatuuril +25 °C, olema selline, et tulenev külmutusvõimsus vastaks artikli 2 punkti 22 nõudele.“

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

  „Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.“; |
| --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.“;

| b) | punkti 1 alapunkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | kambri külmutusvõimsuse (kg / 24 h) arvutamiseks korrutatakse väikese katsekeha mass 24-ga ja jagatakse ajaga, mis kulub selle katsekeha külmutamiseks temperatuurilt +25 °C temperatuurile –18 °C ümbritseva keskkonna temperatuuril +25 °C, ning tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani;“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 1 alapunkt h asendatakse järgmisega:

„h)

kambri külmutusvõimsuse (kg / 24 h) arvutamiseks korrutatakse väikese katsekeha mass 24-ga ja jagatakse ajaga, mis kulub selle katsekeha külmutamiseks temperatuurilt +25 °C temperatuurile –18 °C ümbritseva keskkonna temperatuuril +25 °C, ning tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani;“;

| c) | punktis 1 lisatakse alapunkt j:






  „j) | iga 4 tärni kambri väikese katsekeha mass peab olema:






  — | 3,5 kg / 100 l hinnatava 4 tärni kambri mahu kohta, ümardatuna ülespoole lähima 0,5 kg-ni, ja |
| --- | --- | --- | --- |

c)

punktis 1 lisatakse alapunkt j:

„j)

iga 4 tärni kambri väikese katsekeha mass peab olema:

—

3,5 kg / 100 l hinnatava 4 tärni kambri mahu kohta, ümardatuna ülespoole lähima 0,5 kg-ni, ja

| — | 2 kg sellise mahuga 4 tärni kambri puhul, mille puhul 3,5 kg / 100 l annab väärtuse, mis on väiksem kui 2 kg;
  kui jahutus-külmutusseade koosneb 3 ja 4 tärni kambrite kombinatsioonist, suurendatakse väikeste katsekehade massi(de) summat nii, et kõigi 4 tärni kambrite väikeste katsekehade masside summa on: |
| --- | --- |

—

2 kg sellise mahuga 4 tärni kambri puhul, mille puhul 3,5 kg / 100 l annab väärtuse, mis on väiksem kui 2 kg;

kui jahutus-külmutusseade koosneb 3 ja 4 tärni kambrite kombinatsioonist, suurendatakse väikeste katsekehade massi(de) summat nii, et kõigi 4 tärni kambrite väikeste katsekehade masside summa on:

| — | 3,5 kg / 100 l kõigi 4 ja 3 tärni kambrite kogumahu kohta, ümardatuna ülespoole lähima 0,5 kg-ni, ja |
| --- | --- |

—

3,5 kg / 100 l kõigi 4 ja 3 tärni kambrite kogumahu kohta, ümardatuna ülespoole lähima 0,5 kg-ni, ja

| — | 2 kg kõikide 4 ja 3 tärni kambrite kogumahu kohta, mille puhul 3,5 kg / 100 l annab väärtuse, mis on väiksem kui 2 kg.“ |
| --- | --- |

—

2 kg kõikide 4 ja 3 tärni kambrite kogumahu kohta, mille puhul 3,5 kg / 100 l annab väärtuse, mis on väiksem kui 2 kg.“

| 4) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“; |
| --- | --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“;

| c) | punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | kui liikmesriigi ametiasutused kontrollivad mudeli eksemplari ja see vastab artikli 6 kolmandas lõigus sätestatud nõudele, II lisa punktis 2 sätestatud funktsionaalsusnõuetele, II lisa punktis 3 sätestatud ressursitõhususe nõuetele ja II lisa punktis 4 sätestatud teabele esitatavatele nõuetele ning“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

kui liikmesriigi ametiasutused kontrollivad mudeli eksemplari ja see vastab artikli 6 kolmandas lõigus sätestatud nõudele, II lisa punktis 2 sätestatud funktsionaalsusnõuetele, II lisa punktis 3 sätestatud ressursitõhususe nõuetele ja II lisa punktis 4 sätestatud teabele esitatavatele nõuetele ning“;

| d) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“;

| e) | tabel 6 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 6


  Kontrollimisel lubatud hälbed







  Näitajad | Kontrollimisel lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| Kogumaht ja kambri maht | Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 3 % või 1 liitri võrra olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. |
| Külmutusvõimsus | Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 10 %. |
| E32 | Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 10 %. |
| Aastane energiatarbimine | Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 10 %. |
| Veinikülmikute siseniiskus (%) | Määratud väärtus (1) ei tohi erineda esitatud vahemikust rohkem kui 10 %. |
| Õhus leviv müra | Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 2 dBA nulltaseme 1 pW suhtes. |
| Temperatuuri tõusu aeg | Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 15 %. |

e)

tabel 6 asendatakse järgmisega:

„Tabel 6

Kontrollimisel lubatud hälbed

Näitajad

Kontrollimisel lubatud hälbed

Kogumaht ja kambri maht

Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 3 % või 1 liitri võrra olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem.

Külmutusvõimsus

Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 10 %.

E32

Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 10 %.

Aastane energiatarbimine

Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 10 %.

Veinikülmikute siseniiskus (%)

Määratud väärtus (1) ei tohi erineda esitatud vahemikust rohkem kui 10 %.

Õhus leviv müra

Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest suurem rohkem kui 2 dBA nulltaseme 1 pW suhtes.

Temperatuuri tõusu aeg

Määratud väärtus (1) ei tohi olla esitatud väärtusest väiksem rohkem kui 15 %.

---

(1)  Punkti 4 kohaselt katsetatud kolme täiendava eksemplari puhul on määratud väärtus nende kolme täiendava eksemplari määratud väärtuste aritmeetiline keskmine.“

---

IV LISA

Määruse (EL) 2019/2020 I–IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa punkt 52 asendatakse järgmisega:






  „52) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 5 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust;“. |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa punkt 52 asendatakse järgmisega:

„52)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 5 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust;“.

| 2) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 2 tabeli 4 lahtrid






  „Stroboskoopnähtus LED- ja OLED-MLSi puhul | SVM ≤ 0,4 täiskoormusel (välja arvatud HID, mille Φuse > 4 klm, ja valgusallikad, mis on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes, tööstuslikel otstarvetel või muul otstarbel, mille puhul on valgustusnormidega lubatud CRI< 80).“ |
| --- | --- | --- | --- |

2)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 2 tabeli 4 lahtrid

„Stroboskoopnähtus LED- ja OLED-MLSi puhul

SVM ≤ 0,4 täiskoormusel (välja arvatud HID, mille Φuse > 4 klm, ja valgusallikad, mis on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes, tööstuslikel otstarvetel või muul otstarbel, mille puhul on valgustusnormidega lubatud CRI< 80).“

asendatakse järgmistega:

| „Stroboskoopnähtus LED- ja OLED-MLSi puhul | SVM ≤ 0,9 täiskoormusel (välja arvatud valgusallikad, mis on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes, tööstuslikel otstarvetel või muul otstarbel, mille puhul on valgustusnormidega lubatud CRI< 80).
  Alates 1. septembrist 2024: SVM ≤ 0,4 täiskoormusel (välja arvatud valgusallikad, mis on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes, tööstuslikel otstarvetel või muul otstarbel, mille puhul on valgustusnormidega lubatud CRI< 80).“; |
| --- | --- |

„Stroboskoopnähtus LED- ja OLED-MLSi puhul

SVM ≤ 0,9 täiskoormusel (välja arvatud valgusallikad, mis on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes, tööstuslikel otstarvetel või muul otstarbel, mille puhul on valgustusnormidega lubatud CRI< 80).

Alates 1. septembrist 2024: SVM ≤ 0,4 täiskoormusel (välja arvatud valgusallikad, mis on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes, tööstuslikel otstarvetel või muul otstarbel, mille puhul on valgustusnormidega lubatud CRI< 80).“;

| b) | punkti 3 alapunktis d asendatakse punkt 1 järgmisega:






  „1) | Käesoleva lisa punkti 3 alapunkti c alapunktis 1 sätestatud teave esitatakse ka tehnilistes dokumentides, mis koostatakse vastavushindamiseks direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 kohaselt.“ |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 3 alapunktis d asendatakse punkt 1 järgmisega:

„1)

Käesoleva lisa punkti 3 alapunkti c alapunktis 1 sätestatud teave esitatakse ka tehnilistes dokumentides, mis koostatakse vastavushindamiseks direktiivi 2009/125/EÜ artikli 8 kohaselt.“

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | radioloogia ja tuumameditsiini seadmetes, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivis 2013/59/Euratom (*1) sätestatud kiirgust käsitlevaid ohutusnorme; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

radioloogia ja tuumameditsiini seadmetes, mille suhtes kohaldatakse nõukogu direktiivis 2013/59/Euratom (*1) sätestatud kiirgust käsitlevaid ohutusnorme;

(*1)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).“;"

| b) | punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  1) | punkt s asendatakse järgmisega:






  „s) | hõõgniidiga valgusallikad, millel on nugakontakt-, kõrvkontakt-, kaabelühendusega, lintjuhtühendusega-, kontakttikuga või mittestandardsed kohandatud soklid ja millel on kvartsklaasist torudest ümbris ning mis on spetsiaalselt ette nähtud tööstuslikuks või kutsealaseks kasutuseks elekterkuumutusseadmetes (nt venitus-puhumisvormimine PET-tööstuses, 3D-printimine, fotogalvaaniline ja elektrooniline tootmine, liimide, tintide, värvide või katete kuivatamine või kõvastamine) ja mida turustatakse üksnes sel eesmärgil;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 3 muudetakse järgmiselt:

1)

punkt s asendatakse järgmisega:

„s)

hõõgniidiga valgusallikad, millel on nugakontakt-, kõrvkontakt-, kaabelühendusega, lintjuhtühendusega-, kontakttikuga või mittestandardsed kohandatud soklid ja millel on kvartsklaasist torudest ümbris ning mis on spetsiaalselt ette nähtud tööstuslikuks või kutsealaseks kasutuseks elekterkuumutusseadmetes (nt venitus-puhumisvormimine PET-tööstuses, 3D-printimine, fotogalvaaniline ja elektrooniline tootmine, liimide, tintide, värvide või katete kuivatamine või kõvastamine) ja mida turustatakse üksnes sel eesmärgil;“;

| 2) | punkt w asendatakse järgmisega:






  „w) | valgusallikad,






  1) | mis on spetsiaalselt ette nähtud kasutamiseks filmistuudiotes, telestuudiotes ja televisioonis filmimiskohtade valgustamiseks ning fotostuudiotes ja pildistamiskohtades valgustamiseks ning teatrite, kontsertide ja muude meelelahutusürituste lavavalgustuses ning mida turustatakse üksnes sel otstarbel,
  ning |
| --- | --- | --- | --- |

2)

punkt w asendatakse järgmisega:

„w)

valgusallikad,

1)

mis on spetsiaalselt ette nähtud kasutamiseks filmistuudiotes, telestuudiotes ja televisioonis filmimiskohtade valgustamiseks ning fotostuudiotes ja pildistamiskohtades valgustamiseks ning teatrite, kontsertide ja muude meelelahutusürituste lavavalgustuses ning mida turustatakse üksnes sel otstarbel,

ning

| 2) | mis vastavad vähemalt ühele järgmistest näitajatest:






  a) | LED, mille võimsus on ≥ 100 W ja CRI > 90; |
| --- | --- | --- |

2)

mis vastavad vähemalt ühele järgmistest näitajatest:

a)

LED, mille võimsus on ≥ 100 W ja CRI > 90;

| b) | sokkel on GES/E40, K39d ja lähim värvsustemperatuur on seadistatav kuni 1 800 K-ni (hämardamata), töötab madalal toitepingel; |
| --- | --- |

b)

sokkel on GES/E40, K39d ja lähim värvsustemperatuur on seadistatav kuni 1 800 K-ni (hämardamata), töötab madalal toitepingel;

| c) | LED, mille võimsus on ≥ 180 W ja mis on seadistatud suunama oma valgusvoo pinnale, mis on väiksem kui valgust kiirgav pind; |
| --- | --- |

c)

LED, mille võimsus on ≥ 180 W ja mis on seadistatud suunama oma valgusvoo pinnale, mis on väiksem kui valgust kiirgav pind;

| d) | DWE-tüüpi hõõglamp, mille võimsus on 650 W, pinge 120 V ja millel on survekeermega sokkel; |
| --- | --- |

d)

DWE-tüüpi hõõglamp, mille võimsus on 650 W, pinge 120 V ja millel on survekeermega sokkel;

| e) | LED, mille võimsus on ≥ 100 W, mis võimaldab kasutajal seadistada kiirgama valgust erinevate lähimate värvsustemperatuuridega; |
| --- | --- |

e)

LED, mille võimsus on ≥ 100 W, mis võimaldab kasutajal seadistada kiirgama valgust erinevate lähimate värvsustemperatuuridega;

| f) | LFL T5 G5 sokliga, CRI ≥ 85 ja CCT 2 900, 3 000, 3 200, 5 600 või 6 500 K;“; |
| --- | --- |

f)

LFL T5 G5 sokliga, CRI ≥ 85 ja CCT 2 900, 3 000, 3 200, 5 600 või 6 500 K;“;

| 3) | lisatakse järgmine punkt x:






  „x) | hõõgniidiga suundvalgusallikas, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele: E27 sokkel, läbipaistva kolviga, võimsus ≥ 100 W ja ≤ 400 W, CCT ≤ 2 500 K, mis on spetsiaalselt ette nähtud ja mida turustatakse üksnes infrapunakütteks.“; |
| --- | --- | --- |

3)

lisatakse järgmine punkt x:

„x)

hõõgniidiga suundvalgusallikas, mis vastab kõigile järgmistele tingimustele: E27 sokkel, läbipaistva kolviga, võimsus ≥ 100 W ja ≤ 400 W, CCT ≤ 2 500 K, mis on spetsiaalselt ette nähtud ja mida turustatakse üksnes infrapunakütteks.“;

| c) | lisatakse punkt 5:






  „5. | Valgusallikad, mis on spetsiaalselt projekteeritud ja mida turustatakse kasutamiseks üksnes komisjoni määruste 2019/2023, 2019/2022, nr 932/2012 ja 2019/2019 reguleerimisalasse kuuluvates toodetes, vabastatakse II lisa punkti 2 tabelis 4 sätestatud valgusvoo säilivustegurit ja ellujäämistegurit käsitlevate nõuete täitmisest ning II lisa punkti 3 alapunkti b alapunkti 1 alapunktis e sätestatud kasutusiga käsitleva teabe esitamise nõudest.“ |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt 5:

„5.

Valgusallikad, mis on spetsiaalselt projekteeritud ja mida turustatakse kasutamiseks üksnes komisjoni määruste 2019/2023, 2019/2022, nr 932/2012 ja 2019/2019 reguleerimisalasse kuuluvates toodetes, vabastatakse II lisa punkti 2 tabelis 4 sätestatud valgusvoo säilivustegurit ja ellujäämistegurit käsitlevate nõuete täitmisest ning II lisa punkti 3 alapunkti b alapunkti 1 alapunktis e sätestatud kasutusiga käsitleva teabe esitamise nõudest.“

| 4) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“; |
| --- | --- | --- |

4)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“;

| c) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Liikmesriigi ametiasutus kontrollib mudeli ühte eksemplari käesoleva lisa punkti 2 alapunktide a, b, d ja e osas.
  Liikmesriigi ametiasutus kontrollib valgusallika mudeli kümmet eksemplari või eraldiseisva talitusseadise mudeli kolme eksemplari. Kontrollimisel lubatud hälbed on esitatud käesoleva lisa tabelis 6.“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Liikmesriigi ametiasutus kontrollib mudeli ühte eksemplari käesoleva lisa punkti 2 alapunktide a, b, d ja e osas.

Liikmesriigi ametiasutus kontrollib valgusallika mudeli kümmet eksemplari või eraldiseisva talitusseadise mudeli kolme eksemplari. Kontrollimisel lubatud hälbed on esitatud käesoleva lisa tabelis 6.“;

| d) | punkti 2 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kui liikmesriigi ametiasutused katsetavad mudeli eksemplare, jäävad määratud väärtused asjaomaste käesoleva lisa tabelis 6 toodud kontrollimisel lubatud hälvete piiresse, kusjuures määratud väärtus kujutab endast katsetatud eksemplaridel mõõdetud näitaja väärtuste aritmeetilist keskmist või mõõdetud väärtuste alusel arvutatud näitaja väärtuste aritmeetilist keskmist, ning“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkti 2 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kui liikmesriigi ametiasutused katsetavad mudeli eksemplare, jäävad määratud väärtused asjaomaste käesoleva lisa tabelis 6 toodud kontrollimisel lubatud hälvete piiresse, kusjuures määratud väärtus kujutab endast katsetatud eksemplaridel mõõdetud näitaja väärtuste aritmeetilist keskmist või mõõdetud väärtuste alusel arvutatud näitaja väärtuste aritmeetilist keskmist, ning“;

| e) | lisatakse punkti 2 alapunktid d ja e:






  „d) | kui liikmesriigi ametiasutused leiavad mudeli eksemplari kontrollimisel, et tootja, importija või volitatud esindaja on võtnud kasutusele artikli 7 teise lõigu nõuetele vastava süsteemi, ja |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse punkti 2 alapunktid d ja e:

„d)

kui liikmesriigi ametiasutused leiavad mudeli eksemplari kontrollimisel, et tootja, importija või volitatud esindaja on võtnud kasutusele artikli 7 teise lõigu nõuetele vastava süsteemi, ja

| e) | kui liikmesriigi ametiasutused kontrollivad mudeli eksemplari ning see vastab artikli 7 kolmanda lõigu nõudele ja II lisa punkti 3 teabele esitatavatele nõuetele.“; |
| --- | --- |

e)

kui liikmesriigi ametiasutused kontrollivad mudeli eksemplari ning see vastab artikli 7 kolmanda lõigu nõudele ja II lisa punkti 3 teabele esitatavatele nõuetele.“;

| f) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Kui punkti 2 alapunktides a, b, c, d või e osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik võrdväärsed mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.“; |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Kui punkti 2 alapunktides a, b, c, d või e osutatud tulemusi ei saavutata, loetakse asjaomane mudel ja kõik võrdväärsed mudelid käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks.“;

| g) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punkti 3 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“; |
| --- | --- | --- |

g)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punkti 3 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“;

| h) | tabelis 6 asendatakse kande „Värelus (Pst LM) ja stroboskoopnähtus (SVM)“ puhul kontrollimisel lubatud hälve järgmisega:

  „Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,1 suurem.“ |
| --- | --- |

h)

tabelis 6 asendatakse kande „Värelus (Pst LM) ja stroboskoopnähtus (SVM)“ puhul kontrollimisel lubatud hälve järgmisega:

„Määratud väärtus ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,1 suurem.“

---

(*1)  Nõukogu 5. detsembri 2013. aasta direktiiv 2013/59/Euratom, millega kehtestatakse põhilised ohutusnormid kaitseks ioniseeriva kiirgusega kiiritamisest tulenevate ohtude eest (ELT L 13, 17.1.2014, lk 1).“;“

---

V LISA

Määruse (EL) 2019/2021 I–IV lisa muudetakse järgmiselt ning lisatakse IIIa lisa.

| 1) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5) | „mikroleedkuvar“
  – kuvar, mille piksleid kuvatakse MicroLED-tehnoloogia abil;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5)

„mikroleedkuvar“
  – kuvar, mille piksleid kuvatakse MicroLED-tehnoloogia abil;“;

| b) | lisatakse järgmised punktid 38, 39 ja 40:






  „38) | „esitatud väärtused“
  – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid 38, 39 ja 40:

„38)

„esitatud väärtused“
  – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust;

| 39) | „HD eraldusvõime“
  – 1920 × 1080 pikslit või 2 073 600 pikslit; |
| --- | --- |

39)

„HD eraldusvõime“
  – 1920 × 1080 pikslit või 2 073 600 pikslit;

| 40) | „UHD eraldusvõime“
  – 3840 × 2160 pikslit või 8 294 400 pikslit.“ |
| --- | --- |

40)

„UHD eraldusvõime“
  – 3840 × 2160 pikslit või 8 294 400 pikslit.“

| 2) | II lisa punkti A.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | tabelile 1 eelneva viimase lause järele lisatakse järgmine lõik:

  „EEI arvutamiseks kasutatakse sisselülitatud seisundi võimsuse (Pmeasured
  ) ja ekraani pindala (A) esitatud väärtusi, mis on loetletud delegeeritud määruse 2019/2013 VI lisa tabelis 5.“; |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa punkti A.1 muudetakse järgmiselt:

a)

tabelile 1 eelneva viimase lause järele lisatakse järgmine lõik:

„EEI arvutamiseks kasutatakse sisselülitatud seisundi võimsuse (Pmeasured
  ) ja ekraani pindala (A) esitatud väärtusi, mis on loetletud delegeeritud määruse 2019/2013 VI lisa tabelis 5.“;

| b) | tabel 1 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 1


  EEI piirmäärad sisselülitatud seisundis | EEImax
  kuvarite puhul, mille eraldusvõime on kuni HD | EEImax
  kuvarite puhul, mille eraldusvõime on üle HD ning kuni UHD | EEImax
  kuvarite puhul, mille eraldusvõime on üle UHD ja mikroleedkuvarite puhul |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. märts 2021 | 0,90 | 1,10 | Ei kohaldata |
| 1. märts 2023 | 0,75 | 0,90 | 0,90“; |

b)

tabel 1 asendatakse järgmisega:

„Tabel 1

EEI piirmäärad sisselülitatud seisundis

EEImax
  kuvarite puhul, mille eraldusvõime on kuni HD

EEImax
  kuvarite puhul, mille eraldusvõime on üle HD ning kuni UHD

EEImax
  kuvarite puhul, mille eraldusvõime on üle UHD ja mikroleedkuvarite puhul

1. märts 2021

0,90

1,10

Ei kohaldata

1. märts 2023

0,75

0,90

0,90“;

| c) | C jagu muudetakse järgmiselt:
  punkti 2 viimane lõik asendatakse järgmisega:

  „Võrguühendusega kuvarid peavad vastama võrguühendusega ooteseisundi nõuetele, kui taasaktiveerimist käivitav seade on võrku ühendatud ja on valmis vajaduse korral aktiveerima käivitamisjuhise.
  Kui võrguühendusega ooteseisund on blokeeritud, peavad võrguühendusega kuvarid vastama ooteseisundi nõuetele.“; |
| --- | --- |

c)

C jagu muudetakse järgmiselt:

punkti 2 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Võrguühendusega kuvarid peavad vastama võrguühendusega ooteseisundi nõuetele, kui taasaktiveerimist käivitav seade on võrku ühendatud ja on valmis vajaduse korral aktiveerima käivitamisjuhise.

Kui võrguühendusega ooteseisund on blokeeritud, peavad võrguühendusega kuvarid vastama ooteseisundi nõuetele.“;

| d) | D jagu muudetakse järgmiselt:






  1) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Demonteerimist, ringlussevõttu ja taaskasutamist võimaldav disain






  a) | Tootjad, importijad või nende volitatud esindajad tagavad, et ühendus-, kinnitus- ja sulgemismeetodid ei takista direktiivi 2012/19/EL (elektroonikaromude kohta) VII lisa punkti 1 ning direktiivi 2006/66/EÜ (mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid) artikli 11 kohaste komponentide (kui neid seadmes on) eemaldamist laialdaselt kättesaadavate tööriistadega. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

D jagu muudetakse järgmiselt:

1)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Demonteerimist, ringlussevõttu ja taaskasutamist võimaldav disain

a)

Tootjad, importijad või nende volitatud esindajad tagavad, et ühendus-, kinnitus- ja sulgemismeetodid ei takista direktiivi 2012/19/EL (elektroonikaromude kohta) VII lisa punkti 1 ning direktiivi 2006/66/EÜ (mis käsitleb patareisid ja akusid ning patarei- ja akujäätmeid) artikli 11 kohaste komponentide (kui neid seadmes on) eemaldamist laialdaselt kättesaadavate tööriistadega.

| b) | Kohaldatakse direktiivi 2006/66/EÜ artiklis 11 osutatud mööndusi kuvari ja patarei või aku vahelise alalise ühenduse kohta. |
| --- | --- |

b)

Kohaldatakse direktiivi 2006/66/EÜ artiklis 11 osutatud mööndusi kuvari ja patarei või aku vahelise alalise ühenduse kohta.

| c) | Tootjad, importijad või nende volitatud esindajad teevad, ilma et see mõjutaks direktiivi 2012/19/EL artikli 15 punkti 1 kohaldamist, vaba juurdepääsuga veebisaidil kättesaadavaks demonteerimisteabe, mis on vajalik direktiivi 2012/19/EL VII lisa punktis 1 osutatud tootekomponentidele juurdepääsuks. |
| --- | --- |

c)

Tootjad, importijad või nende volitatud esindajad teevad, ilma et see mõjutaks direktiivi 2012/19/EL artikli 15 punkti 1 kohaldamist, vaba juurdepääsuga veebisaidil kättesaadavaks demonteerimisteabe, mis on vajalik direktiivi 2012/19/EL VII lisa punktis 1 osutatud tootekomponentidele juurdepääsuks.

| d) | Demonteerimisteave peab sisaldama sihtkomponentidele juurdepääsuks vajalike demonteerimisetappide, tööriistade või võtete järjestust. |
| --- | --- |

d)

Demonteerimisteave peab sisaldama sihtkomponentidele juurdepääsuks vajalike demonteerimisetappide, tööriistade või võtete järjestust.

| e) | See olelusringi lõpuga seotud teave peab jääma kättesaadavaks vähemalt 15 aastaks pärast tootemudeli viimase seadme turulelaskmist.“; |
| --- | --- |

e)

See olelusringi lõpuga seotud teave peab jääma kättesaadavaks vähemalt 15 aastaks pärast tootemudeli viimase seadme turulelaskmist.“;

| 2) | punkti 5 alapunkti a alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | kuvarite tootjad, importijad või volitatud esindajad teevad kutselistele parandajatele kättesaadavaks vähemalt järgmised varuosad: sisemine toiteallikas, pistmikud, millega ühendada väliseid seadmeid (kaabel, antenn, USB, DVD ja Blu-Ray), kondensaatorid üle 400 mikrofaraadi, patareid ja akud ning vajaduse korral DVD-/Blu-Ray-moodul ja HD-/SSD-moodul vähemalt seitsme aasta jooksul pärast mudeli viimase seadme turulelaskmist;“. |
| --- | --- | --- |

2)

punkti 5 alapunkti a alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

kuvarite tootjad, importijad või volitatud esindajad teevad kutselistele parandajatele kättesaadavaks vähemalt järgmised varuosad: sisemine toiteallikas, pistmikud, millega ühendada väliseid seadmeid (kaabel, antenn, USB, DVD ja Blu-Ray), kondensaatorid üle 400 mikrofaraadi, patareid ja akud ning vajaduse korral DVD-/Blu-Ray-moodul ja HD-/SSD-moodul vähemalt seitsme aasta jooksul pärast mudeli viimase seadme turulelaskmist;“.

| 3) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

  „Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.
  Olemasolevate asjakohaste standardite puudumisel ja kuni asjakohaste harmoneeritud standardite viidete avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas kasutatakse IIIa lisas sätestatud ülemineku katsemeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnika taset.“; |
| --- | --- | --- |

3)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.

Olemasolevate asjakohaste standardite puudumisel ja kuni asjakohaste harmoneeritud standardite viidete avaldamiseni Euroopa Liidu Teatajas kasutatakse IIIa lisas sätestatud ülemineku katsemeetodeid või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid meetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatud tehnika taset.“;

| b) | lisa lõppu lisatakse järgmine tekst:

  „Standardse heledusvahemiku, laiendatud heledusvahemiku, heleduse automaatse reguleerimise jaoks ekraani heleduse, suhtelise valge tippheleduse ja muu heleduse mõõtmised tehakse vastavalt tabelile 3a.

  Tabel 3a


  Viited ja nõuetele vastavuse märkused | Märkused |
| --- | --- | --- |
| P

  measured


  Standardne heledusvahemik sisselülitatud seisundis, „normaalne“ | Märkused võimsuse mõõtmise kohta



  (Vt IIIa lisa informatiivseid märkusi kuvarite katsetamise kohta põhitoidet andva standarditud alalisvoolusisendiga või mitteeemaldatava akuga.) Nende üleminekuperioodi mõõtmismeetodite puhul sobib ainult standardiseeritud alalisvoolusisend USB-toite eri vormidega.



  Märkused videosignaali kohta


  Praegustes asjakohastes standardites kirjeldatud videokaadrite jada 10-minutiline dünaamiline ülekanne asendatakse videokaadrite jada täiustatud 10-minutilise dünaamilise ülekandega. See on allalaadimiseks kättesaadav aadressil https://circabc.europa.eu/ui/group/1582d77c-d930-4c0d-b163-4f67e1d42f5b/library/23ab249b-6ebc-4f45-9b0e-df07bc61a596?p=1&n=10&sort=modified_DESC. Saadaval on kaks faili, SD- ja HD-vormingus. Nende pealkirjad on vastavalt „SD Dynamic Video Power.mp4“ ja „HD Dynamic Video Power.mp4“. SD eraldusvõime on tehtud kättesaadavaks piiratud liiki kuvarite jaoks, mis ei saa vastu võtta ega kuvada kõrgemaid eraldusvõime standardeid. HD eraldusvõimega faili kasutatakse kõigi muude kuvari eraldusvõimete puhul, kuna see vastab täpselt praeguse IEC HD dünaamilise ülekande dünaamilise katsetoimingute järjestuse keskmisele heledusele, mida on kirjeldatud olemasolevates asjakohastes standardites.
  Skaleerimise HDst kõrgema loomuliku eraldusvõimeni peab tegema katsetatav seade, mitte väline seade. Kui skaleerimine peab toimuma välise seadme abil, registreeritakse selle seadme ja katsetatava seadme signaaliliidese kõik üksikasjad.
  Allalaaditud failisalvestussüsteemist pärit andmesignaal katsetatava seadme digitaalsignaali liidesesse tuleb kinnitada, et saada täiuslikult valged ja täielikult mustad videotasemed. Kui failide taasesitamise süsteemil on spetsiaalsed pildi optimeerimise funktsioonid (nt sügavmustad või tõhustatud värvitöötlus), tuleb need välja lülitada. Mõõtmise korratavuse tagamiseks registreeritakse failisalvestus- ja taasesitussüsteemi üksikasjad ning katsetatava seadme digitaalliidese tüüp (nt HDMI, DVI jne). Võimsuse mõõt P
  measured
  on 10-minutilise dünaamilise katsetoimingute järjestuse keskmine väärtus, kui heleduse automaatne reguleerimine on blokeeritud. |
| P

  measured


  Laiendatud heledusvahemik (HDR)
  sisselülitatud seisund „normaalne“

  (automaatne seisundi lülitamine HDRile) | Seni ei ole ühtegi asjakohast standardit avaldatud.
  Pärast P

  measured
   (SDR) dünaamilise katsetoimingute järjestuse mõõtmist esitatakse kaks HDRi dünaamilist katsetoimingute järjestust.
  Need viieminutilised järjestused edastatakse ainut HD eraldusvõimes, ühistes HDRi standardites HLG ja HDR10. Skaleerimise HDst suurema loomuliku eraldusvõimeni peab tegema katsetatav seade, mitte väline seade. Kui skaleerimine peab toimuma välise seadme abil, registreeritakse selle seadme ja katsetatava seadme signaaliliidese kõik üksikasjad.
  Need failid on allalaadimiseks kättesaadavad aadressil https://circabc.europa.eu/ui/group/1582d77c-d930-4c0d-b163-4f67e1d42f5b/library/38df374d-f367-4b72-93d6-3f48143ad661?p=1&n=10&sort=modified_DESC
  ja neil on sama programmi sisu. Failide nimetused on vastavalt „HDR-HLG Power.mp4“ ja „HDR_HDR10 Power.mp4“.
  On oluline, et katsetatava seadme lülitumine HDRi kuvarežiimi oleks enne toiteandmete logimist pildiseadete menüüs kinnitatud. Märgise HDRi energiatõhususklassi ja märgise HDRi võimsuse deklaratsiooni arvutamiseks tuleb iga jada integreeritud võimsuse mõõtmised (P

  av
  ) kokku liita ja pooleks teha.
  Kui katsetatavat seadet ei saa katsetada ühes neist HDR-vormingutest, märgitakse see üles ja deklareeritud võimsus on Pav, mis on mõõdetud toetatavas HDR-vormingus.
  Heleduse automaatse reguleerimise lubatud hälvet ei kohaldata HDRi kuvamise seisundis.

  P

  measured
  HDR = 0,5 * (P

  av HLG +
  P

  av HDR10)
  Kui üht neist HDRi kuvamisrežiimidest ei toetata, kasutatakse VII ja VIII märgise deklaratsioonides vastavalt (Pav HLG) või (Pav HDR10) mõõdetud arvulist väärtust. |
| Ekraani heleduse mõõtmine heleduse automaatse reguleerimise (ABC) kontrolliparameetrite hindamiseks ja mis tahes muu valge tippheleduse mõõtmise nõue. | Olemasolevaid asjakohaseid standardeid ei saa kasutada.
  Kõigi valge tippheleduse mõõtmiste puhul tuleb kasutada „kasti ja kontuuri“ dünaamilise häälestustabeli uut varianti, mis tagab värviga dünaamilise vormingu, mitte aga kolmeribalist mustvalget mudelit.
  Nende eri dünaamiliste häälestustabelite kogumit, milles on ühendatud kasti- ja kontuuriformaat ning VESA L10–L80 valge mõõtekasti formaat, kasutatakse vastavalt IIIa lisa punktis 1.2.4 kirjeldatule ning see on allalaadimiseks kättesaadav aadressil https://circabc.europa.eu/ui/group/1582d77c-d930-4c0d-b163-4f67e1d42f5b/library/4f4b47a4-c078-49c4-a859-84421fc3cf5e?p=1&n=10&sort=modified_DESC. Need on esitatud alamkaustades, millel on märge SD, HD ja UHD. Igas alamkaustas on kaheksa tippvalge dünaamilist häälestustabelit vahemikus L10–L80. Eraldusvõime võib valida katsetatava seadme loomuliku eraldusvõime ja signaali ühilduvuse järgi. Asjakohase eraldusvõimega häälestustabeli valik peab põhinema a) kontaktheledusmõõteseadme nõuetekohaseks tööks nõutavatel minimaalsetel valge kasti mõõtmetel ja b) asjaolul, et katsetatav seade ei avaldaks võimsust piiravat mõju (suured valged alad võivad põhjustada tippvalge tasemete vähenemist). Igasuguse skaleerimise peab tegema katsetatav seade, mitte väline seade. Allalaaditud failisalvestussüsteemist pärit andmesignaal katsetatava seadme digitaalsignaali liidesesse tuleb kinnitada, et saada täiuslikult valged ja sügavmustad videotasemed, ning puuduma peab muu videoparandustöötlus (nt sügavmustad/värviparandus). Üles tuleb märkida nii salvestussüsteemi kui ka signaaliliidese tüüp. Kuvarite puhul, mida katsetatakse toiteallika funktsiooniga USB- või USB-ühilduva andmeliidese abil, peavad nii katsetatav seade kui ka USB-ühendusega signaaliallikas töötama oma toiteallikast ainult ühendatud andmekanaliga. |
| Mõõtmised, mida tehakse nõude „Lubatud hälbed ja kohandused EEI arvutamisel ning funktsionaalsed nõuded“ jaoks seoses heleduse automaatse reguleerimisega | Käesoleva määruse kohastel heleduse automaatse reguleerimisega seotud mõõtmistel ei tohi kasutada olemasolevates standardites kirjeldatud heleduse automaatse reguleerimisega valgusallika seadistamise ja heleduse reguleerimise metoodikat. Kasutatavat metoodikat on üksikasjalikult kirjeldatud IIIa lisa punktis 1.2.5. |
| Suhteline valge tippheledus | Olemasolevaid asjakohaseid standardeid ei saa kasutada.
  Heleduse automaatse reguleerimisega valge tippheleduse mõõtmiseks valitud dünaamilist häälestustabelit „kast ja kontuur“(III a lisa punkt 1.2.4) kasutatakse „tavakonfiguratsiooni“ valge tippheleduse mõõtmiseks, kui heleduse automaatne reguleerimine on sisse lülitatud. Kui see on arvutikuvarite puhul vähem kui 150 cd/m2 või muude kuvaritoodete puhul vähem kui 220 cd/m2, mõõdetakse kasutajamenüü kõige eredamalt eelseadistatud (mitte poeseadistuse) konfiguratsiooni valget tippheledust. Heleduse automaatne reguleerimine ei pea olema sisse lülitatud heleduse suhtarvu mõõtmiseks, kuid heleduse automaatse reguleerimise seisund (sisse- või väljalülitatud seisund) kehtib mõlema mõõtmise puhul. Kui heleduse automaatne reguleerimine on sisse lülitatud, peab valgustustihedus mõlema mõõtmise puhul olema 100 luksi. Tuleb hoolitseda selle eest, et valge tippheleduse mõõtmiseks „tavaseadistuses“ valitud dünaamiline häälestustabel ei põhjustaks heleduse ebastabiilsust heledaimas eelseadistatud konfiguratsioonis. Kui esineb ebastabiilsust, valitakse mõlema mõõtmise puhul väiksem valge tippheleduse kasti mudel. |
| Üldised märkused | Järgmised katsestandardid annavad olulist toetavat teavet käesolevas lisas esitatud mõõtmis- ja katsesuunistega seotud katseseadmete ja nõutavate katsetingimuste spetsifikatsiooni kohta.
  EN 50564:2011
  EN 50643:2018
  EN 62087-1:2016
  EN 62087-2:2016
  EN 62087-3:2016
  EN IEC 62680 standardite seeriad 2013–2020
  IEC TR 63274 ED1:2020 (soovituslik tehniline aruanne HDRi katsenõuete kohta)“. |

b)

lisa lõppu lisatakse järgmine tekst:

„Standardse heledusvahemiku, laiendatud heledusvahemiku, heleduse automaatse reguleerimise jaoks ekraani heleduse, suhtelise valge tippheleduse ja muu heleduse mõõtmised tehakse vastavalt tabelile 3a.

Tabel 3a

Viited ja nõuetele vastavuse märkused

Märkused

P

  measured

Standardne heledusvahemik sisselülitatud seisundis, „normaalne“

Märkused võimsuse mõõtmise kohta

(Vt IIIa lisa informatiivseid märkusi kuvarite katsetamise kohta põhitoidet andva standarditud alalisvoolusisendiga või mitteeemaldatava akuga.) Nende üleminekuperioodi mõõtmismeetodite puhul sobib ainult standardiseeritud alalisvoolusisend USB-toite eri vormidega.

Märkused videosignaali kohta

Praegustes asjakohastes standardites kirjeldatud videokaadrite jada 10-minutiline dünaamiline ülekanne asendatakse videokaadrite jada täiustatud 10-minutilise dünaamilise ülekandega. See on allalaadimiseks kättesaadav aadressil https://circabc.europa.eu/ui/group/1582d77c-d930-4c0d-b163-4f67e1d42f5b/library/23ab249b-6ebc-4f45-9b0e-df07bc61a596?p=1&n=10&sort=modified_DESC. Saadaval on kaks faili, SD- ja HD-vormingus. Nende pealkirjad on vastavalt „SD Dynamic Video Power.mp4“ ja „HD Dynamic Video Power.mp4“. SD eraldusvõime on tehtud kättesaadavaks piiratud liiki kuvarite jaoks, mis ei saa vastu võtta ega kuvada kõrgemaid eraldusvõime standardeid. HD eraldusvõimega faili kasutatakse kõigi muude kuvari eraldusvõimete puhul, kuna see vastab täpselt praeguse IEC HD dünaamilise ülekande dünaamilise katsetoimingute järjestuse keskmisele heledusele, mida on kirjeldatud olemasolevates asjakohastes standardites.

Skaleerimise HDst kõrgema loomuliku eraldusvõimeni peab tegema katsetatav seade, mitte väline seade. Kui skaleerimine peab toimuma välise seadme abil, registreeritakse selle seadme ja katsetatava seadme signaaliliidese kõik üksikasjad.

Allalaaditud failisalvestussüsteemist pärit andmesignaal katsetatava seadme digitaalsignaali liidesesse tuleb kinnitada, et saada täiuslikult valged ja täielikult mustad videotasemed. Kui failide taasesitamise süsteemil on spetsiaalsed pildi optimeerimise funktsioonid (nt sügavmustad või tõhustatud värvitöötlus), tuleb need välja lülitada. Mõõtmise korratavuse tagamiseks registreeritakse failisalvestus- ja taasesitussüsteemi üksikasjad ning katsetatava seadme digitaalliidese tüüp (nt HDMI, DVI jne). Võimsuse mõõt P
  measured
  on 10-minutilise dünaamilise katsetoimingute järjestuse keskmine väärtus, kui heleduse automaatne reguleerimine on blokeeritud.

P

  measured

Laiendatud heledusvahemik (HDR)

sisselülitatud seisund „normaalne“

(automaatne seisundi lülitamine HDRile)

Seni ei ole ühtegi asjakohast standardit avaldatud.

Pärast P

  measured
   (SDR) dünaamilise katsetoimingute järjestuse mõõtmist esitatakse kaks HDRi dünaamilist katsetoimingute järjestust.

Need viieminutilised järjestused edastatakse ainut HD eraldusvõimes, ühistes HDRi standardites HLG ja HDR10. Skaleerimise HDst suurema loomuliku eraldusvõimeni peab tegema katsetatav seade, mitte väline seade. Kui skaleerimine peab toimuma välise seadme abil, registreeritakse selle seadme ja katsetatava seadme signaaliliidese kõik üksikasjad.

Need failid on allalaadimiseks kättesaadavad aadressil https://circabc.europa.eu/ui/group/1582d77c-d930-4c0d-b163-4f67e1d42f5b/library/38df374d-f367-4b72-93d6-3f48143ad661?p=1&n=10&sort=modified_DESC

ja neil on sama programmi sisu. Failide nimetused on vastavalt „HDR-HLG Power.mp4“ ja „HDR_HDR10 Power.mp4“.

On oluline, et katsetatava seadme lülitumine HDRi kuvarežiimi oleks enne toiteandmete logimist pildiseadete menüüs kinnitatud. Märgise HDRi energiatõhususklassi ja märgise HDRi võimsuse deklaratsiooni arvutamiseks tuleb iga jada integreeritud võimsuse mõõtmised (P

  av
  ) kokku liita ja pooleks teha.

Kui katsetatavat seadet ei saa katsetada ühes neist HDR-vormingutest, märgitakse see üles ja deklareeritud võimsus on Pav, mis on mõõdetud toetatavas HDR-vormingus.

Heleduse automaatse reguleerimise lubatud hälvet ei kohaldata HDRi kuvamise seisundis.

P

  measured
  HDR = 0,5 * (P

  av HLG +
  P

  av HDR10)

Kui üht neist HDRi kuvamisrežiimidest ei toetata, kasutatakse VII ja VIII märgise deklaratsioonides vastavalt (Pav HLG) või (Pav HDR10) mõõdetud arvulist väärtust.

Ekraani heleduse mõõtmine heleduse automaatse reguleerimise (ABC) kontrolliparameetrite hindamiseks ja mis tahes muu valge tippheleduse mõõtmise nõue.

Olemasolevaid asjakohaseid standardeid ei saa kasutada.

Kõigi valge tippheleduse mõõtmiste puhul tuleb kasutada „kasti ja kontuuri“ dünaamilise häälestustabeli uut varianti, mis tagab värviga dünaamilise vormingu, mitte aga kolmeribalist mustvalget mudelit.

Nende eri dünaamiliste häälestustabelite kogumit, milles on ühendatud kasti- ja kontuuriformaat ning VESA L10–L80 valge mõõtekasti formaat, kasutatakse vastavalt IIIa lisa punktis 1.2.4 kirjeldatule ning see on allalaadimiseks kättesaadav aadressil https://circabc.europa.eu/ui/group/1582d77c-d930-4c0d-b163-4f67e1d42f5b/library/4f4b47a4-c078-49c4-a859-84421fc3cf5e?p=1&n=10&sort=modified_DESC. Need on esitatud alamkaustades, millel on märge SD, HD ja UHD. Igas alamkaustas on kaheksa tippvalge dünaamilist häälestustabelit vahemikus L10–L80. Eraldusvõime võib valida katsetatava seadme loomuliku eraldusvõime ja signaali ühilduvuse järgi. Asjakohase eraldusvõimega häälestustabeli valik peab põhinema a) kontaktheledusmõõteseadme nõuetekohaseks tööks nõutavatel minimaalsetel valge kasti mõõtmetel ja b) asjaolul, et katsetatav seade ei avaldaks võimsust piiravat mõju (suured valged alad võivad põhjustada tippvalge tasemete vähenemist). Igasuguse skaleerimise peab tegema katsetatav seade, mitte väline seade. Allalaaditud failisalvestussüsteemist pärit andmesignaal katsetatava seadme digitaalsignaali liidesesse tuleb kinnitada, et saada täiuslikult valged ja sügavmustad videotasemed, ning puuduma peab muu videoparandustöötlus (nt sügavmustad/värviparandus). Üles tuleb märkida nii salvestussüsteemi kui ka signaaliliidese tüüp. Kuvarite puhul, mida katsetatakse toiteallika funktsiooniga USB- või USB-ühilduva andmeliidese abil, peavad nii katsetatav seade kui ka USB-ühendusega signaaliallikas töötama oma toiteallikast ainult ühendatud andmekanaliga.

Mõõtmised, mida tehakse nõude „Lubatud hälbed ja kohandused EEI arvutamisel ning funktsionaalsed nõuded“ jaoks seoses heleduse automaatse reguleerimisega

Käesoleva määruse kohastel heleduse automaatse reguleerimisega seotud mõõtmistel ei tohi kasutada olemasolevates standardites kirjeldatud heleduse automaatse reguleerimisega valgusallika seadistamise ja heleduse reguleerimise metoodikat. Kasutatavat metoodikat on üksikasjalikult kirjeldatud IIIa lisa punktis 1.2.5.

Suhteline valge tippheledus

Olemasolevaid asjakohaseid standardeid ei saa kasutada.

Heleduse automaatse reguleerimisega valge tippheleduse mõõtmiseks valitud dünaamilist häälestustabelit „kast ja kontuur“(III a lisa punkt 1.2.4) kasutatakse „tavakonfiguratsiooni“ valge tippheleduse mõõtmiseks, kui heleduse automaatne reguleerimine on sisse lülitatud. Kui see on arvutikuvarite puhul vähem kui 150 cd/m2 või muude kuvaritoodete puhul vähem kui 220 cd/m2, mõõdetakse kasutajamenüü kõige eredamalt eelseadistatud (mitte poeseadistuse) konfiguratsiooni valget tippheledust. Heleduse automaatne reguleerimine ei pea olema sisse lülitatud heleduse suhtarvu mõõtmiseks, kuid heleduse automaatse reguleerimise seisund (sisse- või väljalülitatud seisund) kehtib mõlema mõõtmise puhul. Kui heleduse automaatne reguleerimine on sisse lülitatud, peab valgustustihedus mõlema mõõtmise puhul olema 100 luksi. Tuleb hoolitseda selle eest, et valge tippheleduse mõõtmiseks „tavaseadistuses“ valitud dünaamiline häälestustabel ei põhjustaks heleduse ebastabiilsust heledaimas eelseadistatud konfiguratsioonis. Kui esineb ebastabiilsust, valitakse mõlema mõõtmise puhul väiksem valge tippheleduse kasti mudel.

Üldised märkused

Järgmised katsestandardid annavad olulist toetavat teavet käesolevas lisas esitatud mõõtmis- ja katsesuunistega seotud katseseadmete ja nõutavate katsetingimuste spetsifikatsiooni kohta.

EN 50564:2011

EN 50643:2018

EN 62087-1:2016

EN 62087-2:2016

EN 62087-3:2016

EN IEC 62680 standardite seeriad 2013–2020

IEC TR 63274 ED1:2020 (soovituslik tehniline aruanne HDRi katsenõuete kohta)“.

| 4) | Lisatakse järgmine IIIa lisa:


  „IIIa LISA
  Üleminekumeetodid
  1.   TÄIENDAVAD MÕÕTMIS- JA ARVUTUSELEMENDID


  Tabel 3b


  Katseseadmete nõuded ja katsetatava seadme (*1)konfiguratsioon








  Seadmete kirjeldus | Suutlikkus | Täiendav suutlikkus ja omadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Võimsuse mõõtmine | Määratletud asjakohases standardis | Andmete registreerimise funktsioon |
| Heleduse mõõtmise seade (LMD) | Määratletud asjakohases standardis | Andmete registreerimise funktsiooniga kontaktanduri tüüp |
| Valgustiheduse mõõtmise seade
  (IMD) | Määratletud asjakohases standardis | Andmete registreerimise funktsioon |
| Signaali genereerimise seadmed | Määratletud asjakohases standardis | Vt asjakohased märkused III lisa tabelis 3a. Viited ja nõuetele vastavuse märkused |
| Valgusallikas
  (Projektor) | Peab tagama heleduse automaatse reguleerimise anduri juures valgustustiheduse alla 12 luksi ja televiisorite ja kuvarite puhul kuni 150 luksi ning digitaalse infoekraani puhul kuni 20,000 luksi vähemalt 1,5 m kaugusel heleduse automaatse reguleerimise andurist. | Pooljuht-valgusmootor (LED-, laser- või LEDi ja laseri kombinatsioon)
  Projektori värviulatus peab olema võrdne või parem kui REC 709.
  Kaldus platvorm-kinnitusalus, mis võimaldab projektori valgusvihu täpset joondamist. Seda võib kombineerida sisseehitatud optilise joondamise funktsiooniga või sellega asendada. |
| Valgusallikas
  (hämardatav LED-lamp) | Punkti 1.2.1 kohaselt | |
| Arvuti samaaegseks andmete registreerimiseks ühises tempos | Vähemalt kolm sobivat porti, mis võimaldavad liideseid võimsuse, heleduse ja valgustustiheduse mõõtevahenditega. | USB ja Thunderbolti porte peetakse asjakohasteks portideks. |
| Slaidiprogrammi ja/või pilditöötlusrakendusega arvuti, mis on ühendatud projektoriga | Rakendus, mis võimaldab täisraamiga valge kujutisega slaidide projitseerimist värvitemperatuuri ja heleduse (halli) taseme samaaegse reguleerimisega | |

4)

Lisatakse järgmine IIIa lisa:

„IIIa LISA

Üleminekumeetodid

1.   TÄIENDAVAD MÕÕTMIS- JA ARVUTUSELEMENDID

Tabel 3b

Katseseadmete nõuded ja katsetatava seadme (*1)konfiguratsioon

Seadmete kirjeldus

Suutlikkus

Täiendav suutlikkus ja omadused

Võimsuse mõõtmine

Määratletud asjakohases standardis

Andmete registreerimise funktsioon

Heleduse mõõtmise seade (LMD)

Määratletud asjakohases standardis

Andmete registreerimise funktsiooniga kontaktanduri tüüp

Valgustiheduse mõõtmise seade

(IMD)

Määratletud asjakohases standardis

Andmete registreerimise funktsioon

Signaali genereerimise seadmed

Määratletud asjakohases standardis

Vt asjakohased märkused III lisa tabelis 3a. Viited ja nõuetele vastavuse märkused

Valgusallikas

(Projektor)

Peab tagama heleduse automaatse reguleerimise anduri juures valgustustiheduse alla 12 luksi ja televiisorite ja kuvarite puhul kuni 150 luksi ning digitaalse infoekraani puhul kuni 20,000 luksi vähemalt 1,5 m kaugusel heleduse automaatse reguleerimise andurist.

Pooljuht-valgusmootor (LED-, laser- või LEDi ja laseri kombinatsioon)

Projektori värviulatus peab olema võrdne või parem kui REC 709.

Kaldus platvorm-kinnitusalus, mis võimaldab projektori valgusvihu täpset joondamist. Seda võib kombineerida sisseehitatud optilise joondamise funktsiooniga või sellega asendada.

Valgusallikas

(hämardatav LED-lamp)

Punkti 1.2.1 kohaselt

Arvuti samaaegseks andmete registreerimiseks ühises tempos

Vähemalt kolm sobivat porti, mis võimaldavad liideseid võimsuse, heleduse ja valgustustiheduse mõõtevahenditega.

USB ja Thunderbolti porte peetakse asjakohasteks portideks.

Slaidiprogrammi ja/või pilditöötlusrakendusega arvuti, mis on ühendatud projektoriga

Rakendus, mis võimaldab täisraamiga valge kujutisega slaidide projitseerimist värvitemperatuuri ja heleduse (halli) taseme samaaegse reguleerimisega

1.1.   Katsetamise järjekorra kokkuvõte

| 1. | Asetage katsetatav seade alusele, tuvastades vajaduse korral heleduse automaatse reguleerimise anduri (ABC-anduri) asukoha, ning asetage paika kuvari heledust ja ümbritsevat valgust mõõtvad mõõtevahendid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Tehke läbi esialgne seadistus, kinnitades sundmenüü hoiatuste ja „tavaseadistuse“ vaikeseadete korrektset rakendamist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vaigistage audio, kui see on kohaldatav. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Jätkake näidisseadme soojendamist, pannes samal ajal valmis katseseadmed ning tehes kindlaks tippvalge dünaamilise häälestustabeli, mis tagab stabiilse kuvari heleduse ja võimsuse mõõtmise. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui taotletakse heleduse automaatse reguleerimise lubatud hälvet, määrake kindlaks näidisseadme puhul nõutav valgustuse vahemik ja heleduse automaatse reguleerimise latentsusaeg. Profileerige kuvari heleduse ABC ümbrusvalguse vahemikus 12–100 luksi ja mõõtke sisselülitatud seisundi võimsuse vähenemist nende piirväärtuste vahel. Selleks, et üksikasjalikult hinnata heleduse automaatse reguleerimise mõju võimsusele ja kuvari heledusele, võib ümbritseva keskkonna valgustatuse vahemiku jagada mitmeks sammuks alates 100 luksi valgustuse aluspunktist veidi kõrgemal (nt 120 luksi) kuni 60 luksi, 35 luksi ja 12 luksi kuni katsekeskkonnas lubatud kõige tumedama tasemeni. Digitaalsete infoekraanide (DSD) puhul võib määruse tulevaste läbivaatamiste jaoks andmete kogumiseks registreerida täiendavaid profileerimisi kuni valgustustiheduse tasemeni 20 000 luksi. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Mõõtke tippheledus tavaseadistuses. Kui see on väiksem kui 150 cd/m2 arvutikuvari puhul või 220 cd/m2 muude kuvaritüüpide puhul, mõõtke ka kasutajamenüü heledaima varem kindlaks määratud seadistuse (mitte poeseadistuse) tippheledust. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Mõõtke sisselülitatud seisundi võimsust, kasutades SDRi videokaadrite jada dünaamilist ülekannet, nii et heleduse automaatse reguleerimise funktsioon on välja lülitatud. Mõõtke sisselülitatud seisundi võimsust, kasutades HDRi dünaamilisi eetrivideojadasid, mis kinnitavad HDRi režiimi käivitumist (kinnitatakse kuvateatega HDRi taasesituse alguses ja/või pildi tavaseadete muutumisel). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mõõtke väikese tarbimisvõimsusega ja väljalülitatud seisundi voolutarve ning aeg, mis kulub automaatsete säästuseisundi funktsioonide jõustumiseks. |
| --- | --- |

8.

1.2.   Katsetamise üksikasjad

1.2.1.   Katsetatava seadme (kuvari) ja mõõtevahendite seadistamine

Image 2

Joonis 1. Kuvari ja ümbritseva keskkonna valgusallika füüsiline seadistamine

Heleduse automaatse reguleerimise funktsiooni olemasolul ja kui katsetataval seadmel on alus, kinnitatakse see kuvariosa külge ning katsetatav seade asetatakse horisontaalsele lauale või platvormile, mis on vähemalt 0,75 meetri kõrgune ja mis on kaetud musta vähese peegeldusvõimega materjaliga (tüüpilised materjalid on vilt, fliis või puldanmaterjalist teatri lavariie). Kõik aluse osad peavad jääma avatuks. Kuvarid, mis on ette nähtud peamiselt seinale paigaldamiseks, paigaldatakse juurdepääsu hõlbustamiseks raamile nii, et kuvari alumine serv oleks vähemalt 0,75 meetri kaugusel põrandast. Põrandapind kuvari all ja kuni 0,5 meetrit kuvari ees ei tohi olla hästi peegeldav ning peaks ideaaljuhul olema kaetud musta, väikese peegeldusvõimega materjaliga.

Katsetatava seadme heleduse automaatse reguleerimise anduri füüsiline asukoht määratakse kindlaks ja märgitakse üles selle asukoha koordinaadid väljaspool katsetatavat seadet asuva fikseeritud punkti suhtes. Mõõtmiste korratavuse hõlbustamiseks tuleb märkida kaugused H ja D ning projektori valgusvihu nurk (vt joonis 1). Olenevalt valgusallika valgustustiheduse taseme nõuetest peavad kaugused H ja D olema tavaliselt ± 5 mm ja need peavad olema vahemikus 1,5–3 m. Projektori valgusvihu kaldenurga reguleerimiseks võib heleduse automaatse reguleerimise anduri juures fokuseerimiseks kasutada musta slaidi väikese valge keskel oleva kastiga ning tekitada kitsa valgusvihu nurga mõõtmiseks. Kui heleduse automaatse reguleerimise andur on projekteeritud töötama optimaalselt valgusvihu kaldenurgaga väljaspool soovitatavat 45°, võib kasutada seda eelistatavat nurka ja andmed registreerida. Kui valgusallika jaoks kasutatakse kontaktivaba (eemal asuvat) heleduse mõõtjat väikese kiirgusnurgaga, tuleb hoolitseda selle eest, et valgusallikas ei peegelduks heleduse mõõtmiseks kasutatavas kuvari alas.

Valgustustihedusmõõtur paigaldatakse heleduse automaatse reguleerimise andurile võimalikult lähedale, rakendades ettevaatusabinõusid, et vältida ümbritseva valguse peegeldumist andurisse siseneva mõõturi korpuselt. Seda võib saavutada mitme meetodi kombineerimisega, sealhulgas kattes valgustustihedusmõõturi musta vildiga ning kasutades reguleeritavat mehaanilist kinnitusalust, mis ei võimalda mõõturi korpusel heleduse automaatse reguleerimise anduri esiosast väljapoole ulatuda.

Heleduse automaatse reguleerimise anduri valgustustiheduse tasemete täpseks ja korratavaks registreerimiseks võimalikult väheste mehaanilise kinnitamisega seonduvate probleemidega on soovitatav kasutada järgmist järeleproovitud protseduuri. See protseduur võimaldab korrigeerida valgustustiheduse vigu, mis tulenevad sellest, et üheaegseks valgustamiseks on praktiliselt võimatu kinnitada valgustustihedusmõõturit täpselt samasse füüsilisse asendisse kui heleduse automaatse reguleerimise andurit. Seega võimaldab see protseduur heleduse automaatse reguleerimise anduri ja valgustustihedusmõõturi samaaegset valgustatust ilma katsetatava seadme ja mõõturi füüsilise häirimiseta pärast nende paigaldamist. Asjakohase logimistarkvaraga saab vajalikke valgustustiheduse astmelisi muutusi sünkroniseerida sisselülitatud seisundi võimsuse mõõtmise ja kuvari heleduse mõõtmisega, et heleduse automaatset reguleerimist automaatselt registreerida ja profiilida.

Valgustustiheduse mõõtur peab asuma heleduse automaatse reguleerimise andurist mõne sentimeetri kaugusel, tagamaks, et projektori valgusvihu otsesed peegeldused mõõturi korpuselt ei siseneks heleduse automaatse reguleerimise andurisse. Valgustustiheduse mõõturi detektori horisontaaltelg peab asetsema samal horisontaalteljel kui heleduse automaatse reguleerimise andur, kusjuures mõõturi vertikaaltelg peaks olema kuvari vertikaaltasapinnaga rangelt paralleelne. Tuleb mõõta ja üles märkida mõõturi kinnituspunkti füüsilised koordinaadid fikseeritud välispunkti suhtes, mida kasutatakse heleduse automaatse reguleerimise anduri füüsilise asukoha registreerimiseks.

Projektor paigaldatakse nii, et selle projitseeritud valgusvihu telg on joondatud kuvari pinnaga risti oleva vertikaalse tasapinnaga ning läbib heleduse automaatse reguleerimise anduri vertikaaltelge (vt joonis 1). Projektori platvormi kõrgust, kallet ja kaugust katsetatavast seadmest tuleb kohandada nii, et võimaldada täisraami tippvalge projitseeritud kujutise fokuseerimist heleduse automaatse reguleerimise andurit ja valgustustihedusmõõturit katvale alale, tagades samal ajal anduri juures katsetamiseks vajaliku maksimaalse ümbritseva valgustatuse taseme (luks). Sellega seoses tuleb märkida, et mõnel digitaalsel infoekraanil toimib heleduse automaatne reguleerimine ümbrusvalguses kuni 20 000 luksist kuni vähem kui 100 luksini.

Kuvari heleduse mõõtmiseks kasutatav kontaktheledusmõõtur tuleb üles seada nii, et see joonduks katsetatava seadme ekraani keskosaga.

Projitseeritud valgustustiheduse kujutis, mis katab horisontaalset pinda katsetatava seadme kuvari all, ei tohi ulatuda kaugemale kuvari vertikaalsest tasapinnast, välja arvatud juhul, kui peegeldav alus tungib sellest suuremale alale ettepoole, millisel juhul tuleb kujutise serv joondada aluse äärtega (vt joonis 1). Projitseeritud kujutise ülemine horisontaalne serv peab olema vähemalt 1 cm allpool kontaktheledusmõõturi kesta alumisest servast. Selle saavutamiseks võib projektorit optiliselt reguleerida või füüsiliselt paigutada, tehes seda nõutava 45° valgusvihu nurga ja heleduse automaatse reguleerimise anduri juures nõutava maksimaalse valgustustiheduse piires.

Kui katsetatava seadme ja valgustustihedusmõõturi asukohakoordinaadid on üles märgitud ning projektor tekitab mõõdetavas vahemikus stabiilse valgustustiheduse (tavaliselt saavutatakse stabiilsus mõne minuti jooksul alates pooljuht-valgusmootorite sisselülitamisest), tuleb katsetatavat seadet piisavalt liigutada, et võimaldada valgustustihedusmõõturi esikülje ja detektori keskpunkti joondamist katsetatava seadme heleduse automaatse reguleerimise anduri kohta üles märgitud füüsiliste asukohakoordinaatidega. Selles punktis mõõdetud valgustustihedus tuleb üles märkida ja mõõtur koos katsetatava seadmega algsesse paigaldusasendisse tagasi viia. Valgustustihedust tuleb uuesti mõõta paigaldusasendis. Mõlemas katseasendis mõõdetud valgustustiheduse protsentuaalset erinevust (kui see esineb) võib lõplikus aruandes kasutada parandustegurina kõigi edasiste valgustustiheduse mõõtmiste puhul (see paranduskoefitsient valgustustiheduse tasemega ei muutu). See annab täpse andmekogumi heleduse automaatse reguleerimise anduri juures oleva valgustustiheduse kohta, isegi kui lukside mõõtevahend ei asu selles punktis, ning võimaldab kuvari heleduse, võimsuse ja valgustustiheduse üheaegset kujutamist heleduse automaatse reguleerimise täpseks profiilimiseks.

Katse korralduses ei tohi teha täiendavaid füüsilisi muudatusi.

Erinevalt televiisoritest võib digitaalsetel infoekraanidel olla rohkem kui üks ümbrusvalguse andur. Katsetamiseks määrab tehnik ühe anduri, mida katsetamisel kasutatakse, ja kõrvaldab teised valgusandurid, varjates need läbipaistmatu kleepribaga. Soovimatud andurid võib samuti välja lülituda, kui selleks on olemas juhtseadis. Enamikul juhtudel on kõige sobivam andur see, mis on ette suunatud. Mitme valgusanduriga digitaalsete infoekraanide mõõtmismeetodeid võib täiendavalt uurida katsemeetodi täiustamisena, et neid saaks kvalifitseerida ühtlustatud standardis.

Katselaborite puhul, mis eelistavad kirjeldatud katse ülesseadmisel kasutada projektorvalgusallika asemel hämardatavat lambiallikat, kehtivad järgmised lambi spetsifikatsioonid ja lambi mõõdetud näitajad registreeritakse.

Valgusallikas, mida kasutatakse heleduse automaatse reguleerimise anduri valgustamiseks konkreetsele valgustustiheduse tasemele, peab kasutama hämardatavat LED-peegellampi ja selle läbimõõt peab olema 90 ± 5 mm. Lambi nimikiirgusnurk peab olema 40 ° ± 5 °. Lähim nimivärvustemperatuur (CCT) peab kogu valgustustiheduse vahemikus 12 luksi kuni katsetamiseks nõutava maksimaalse valgustatuseni olema 2700 ± 300 K. Nimivärviesitusindeks (CRI) peab olema 80 ± 3. Lambi esipind peab olema puhas (st ei tohi olla värvitud ega kaetud spektrit muutva materjaliga) ja sellel võib olla sile või krobeline esipind; ühtlasele valgele pinnale valgustades peab hajumismuster tunduma palja silmaga vaadates sile. Lambikoost ei tohi muuta LED-allika spektrit, sealhulgas infrapunakiirguse ja UV-kiirguse lainepikkuseid. Valguse omadused ei tohi kogu heleduse automaatse reguleerimise katse jaoks vajaliku hämardamisulatuse ulatuses erineda.

1.2.2.   
  „Tavaseadistuse“ ja energiamõju hoiatuste nõuetekohase rakendamise kontroll.

Vaatluseks tuleb katsetatava seadmega ühendada võimsusmõõtur ja lisada vähemalt üks videosignaali allikas. Selle katse ajal tuleb kinnitada heleduse automaatse reguleerimise püsivust kõigis muudes varem määratletud seadistustes, välja arvatud „poeseadistuses“.

1.2.3.   Heliseadistus

Vaja on audiot ja videot sisaldavat sisendsignaali (1 kHz toon SDRi video võimsuse katsematerjalil on ideaalne). Heli tugevuse seadistust tuleb vähendada nullkuvanäidikuni või sisse lülitada hääletuksmuutmise juhtimine. Tuleb kinnitada, et hääletuksmuutmise juhtimise sisselülitamine ei mõjuta „tavaseadistuse“ pildi näitajaid.

1.2.4.   Valge tippheleduse mudeli kindlakstegemine valge tippheleduse mõõtmiseks

Kui katsetatav seade kuvab valge tippheleduse mudelit, võib kuvar esimeste sekundite jooksul kiiresti hämarduda ja järk-järgult hämarduda kuni muutub stabiilseks. See muudab võimatuks võimsuse ja heleduse väärtuste järjepideva ja korratava mõõtmise vahetult pärast kujutise kuvamist. Korratavate mõõtmiste tegemiseks tuleb saavutada teatav stabiilsus. Katsed kuvaritel, mille puhul kasutatakse praegust tehnoloogiat, näitavad, et 30 sekundit on piisav aeg, et võimaldada tippvalge kujutise heleduse stabiilsust. Praktiline tähelepanek – see ajavahemik võimaldab ka ekraanile kuvatud olekuekraanil kaduda.

Praegustel kuvaritoodetel on sageli sisseehitatud elektroonika ja kuvari draiveri tarkvara, et kaitsta kuvari toiteallikat ülekiirenduse eest ning ekraani järelhelenduse eest (sissepõlemine), piirates kuvari energiaga varustatust. See võib põhjustada piiratud heledust ja piiratud elektritarbimist, kui kuvatakse näiteks suurt osa valgest dünaamilisest häälestustabelist.

Käesolevas katsemeetodis mõõdetakse tippheledust 100 % valget dünaamilist katsetabelit kuvades, kuid kaitsemehhanismide käivitumise vältimiseks on valge ala empiiriliselt piiratud. Asjakohane dünaamiline häälestustabel määratakse kindlaks, kuvades kaheksat „kasti ja kontuuri“ dünaamilist häälestustabelit, mis põhinevad VESA „L“ dünaamilistel häälestustabelitel alates väikseimast (L 10) kuni suurimani (L 80), salvestades samal ajal võimsuse ja ekraani heleduse. Võimsuse ja ekraani heleduse graafik vs. L-mudel aitab kindlaks määrata, kas ja millal esineb kuvari draiveri piiramine. Näiteks kui elektritarbimine suureneb L 10-lt L 60-le, samas kui heledus kas suureneb või püsib muutumatuna (mitte ei vähene), ei näi need mudelid piiramist põhjustavat. Kui dünaamiline häälestustabel L 70 näitab, et elektritarbimine või heledus ei suurene (kui varasemate L-mudelite puhul esines suurenemine), näitaks see, et piiramine esineb L 70 juures või L 70 ja L 60 vahel. Samuti võib juhtuda, et piiramine on esinenud L 50 ja L 60 vahel ning et L60 juures olid graafiku punktid tegelikult allapoole kaldu. Seetõttu on suurim mudel, mille puhul oleme kindlad, et ei esine piiramist, L 50 ja see on õige mudel, mida tippheleduse mõõtmiseks kasutada. Kui tuleb esitada suhteline heledus, valitakse heleduse mudel heledaimas eelseadistatud seadistuses. Kui on teada, et katsetataval seadmel on kuvari ajami omadused, mis ei võimalda eespool kirjeldatud valikuprotseduuri abil valida optimaalset valge tippheleduse dünaamilist häälestustabelit, võib kasutada järgmist lihtsustatud valikuprotsessi. Kuvarite puhul, mille diagonaal on 15,24 cm (6 tolli) või rohkem ja väiksem kui 30,48 cm (12 tolli), kasutatakse signaali L 40 PeakLumMotion. Kuvarite puhul, mille diagonaal on 30,48 cm (12 tolli) või üle selle, kasutatakse signaali L 20 PeakLumMotion. Emma-kumma protseduuriga valitud dünaamiline valge tippheleduse dünaamiline häälestustabel deklareeritakse ja seda kasutatakse kõikides heleduse katsetes.

1.2.5.   Heleduse automaatse reguleerimise ümbrusvalguse reguleerimisvahemiku määramine ja heleduse automaatse reguleerimise toimingu latentsusaeg.

Määruse (EL) 2019/2021 kohaldamisel on heleduse automaatse reguleerimise võimsuse hälve EEI deklaratsioonis ette nähtud juhul, kui heleduse automaatse reguleerimise omadus vastab kuvari heleduse reguleerimise erinõuetele ümbrusvalguse tasemete 100 luksi ja 12 luksi vahel, mille aluspunktid on 60 luksi ja 35 luksi. Kuvari heleduse muutus ümbrusvalguse muutumisel 100 luksi ja 12 luksi vahel peab vähendama kuvari voolutarvet vähemalt 20 %, et tagada vastavus määrusega lubatud heleduse automaatse reguleerimise võimsuse hälbele. Heleduse automaatse reguleerimise nõuetele vastavuse hindamiseks kasutatavat dünaamilist heleduse „L“ dünaamilist häälestustabelit võib samal ajal kasutada ka võimsuse vähendamise nõuetele vastavuse hindamiseks.

Digitaalsete infoekraanide puhul võib kasutada palju laiemat heleduse automaatse reguleerimise vahemikku koos valgustustiheduse muutusega ning siin kirjeldatud katsemetoodikat võib laiendada, et koguda andmeid määruse tulevasteks läbivaatamisteks.

1.2.5.1.   Heleduse automaatse reguleerimise latentsusaja profiilimine

Heleduse automaatse reguleerimise funktsiooni latentsusaeg on heleduse automaatse reguleerimise detektoris täheldatava ümbrusvalguse muutuse ja sellest tuleneva katsetatava seadme kuvari heleduse muutuse vaheline ajavahemik. Katseandmed on näidanud, et see viivitus võib olla kuni 60 sekundit ja seda tuleb heleduse automaatse reguleerimise profiilimisel arvesse võtta. Latentsusaja hindamiseks lülitatakse stabiilse kuvari heleduse korral 100 luksi slaid (vt punkt 1.2.5.2) 60 luksi slaidile ja pannakse kirja ajavahemik, mis on vajalik kuvari stabiilse madalama heleduse taseme saavutamiseks. Madalamal stabiilsel heleduse tasemel lülitatakse 60-luksiline slaid 100-luksilisele slaidile ja märgitakse üles ajavahemik stabiilse kõrgema heleduse taseme saavutamiseks. Latentsusaja saamiseks kasutatakse ajavahemiku kõrgemat väärtust, lisades sellele oma äranägemise järgi 10 sekundit. See salvestatakse iga slaidi jaoks slaidiseansi projitseerimise ajavahemikuna.

1.2.5.2.   Valgusallika valgustustiheduse reguleerimine

Heleduse automaatse reguleerimise profiilimiseks kuvatakse katsetataval seadmel punktis 1.2.4 määratletud tippvalge dünaamiline häälestustabel, kuna valgusallika heledust muudetakse valgelt läbi paljude hallide slaidide, et simuleerida ümbrusvalgustuse muutusi. Valgustatuse taseme reguleerimiseks muudetakse esimese slaidi halli läbipaistvust, et saavutada profiilimise lähtepunkt (nt 120 luksi), mõõtes luksitaset valgustustiheduse mõõturi juures. Slaid salvestatakse ja kopeeritakse. Koopiale seadistatakse uus halli läbipaistvuse tase, mis vastab nõutavale aluspunktile 100 luksi, ning slaid salvestatakse ja kopeeritakse. Protsessi korratakse 60 luksi, 35 luksi ja 12 luksi aluspunktide puhul. Andmete kujutamise sümmeetria saamiseks võib siia lisada musta (0 % läbipaistvusega) valgustatusega slaidi ning aluspunkti slaidid kopeerida ja sisestada kasvavas valgustuse järjekorras tagasi 120 luksini.

1.2.5.3.   Valgusallika värvustemperatuuri reguleerimine

Lisanõue on määrata projitseeritava valguse valge punkti värvustemperatuur, et tagada katseandmete korratavus, kui kontrollimiseks kasutatakse teist projektorvalgusallikat. Käesoleva katsemeetodi puhul on varasemates katsestandardites heleduse automaatse reguleerimise metoodikale vastavuse tagamiseks kindlaks määratud valge punkti 2700 ± 300 K.

See valge punkt pannakse kergesti ükskõik millisesse suuremasse arvutirakendusse slaidide loomiseks, kasutades sobivat pidevat värvitäidet (nt punast/oranži) ja läbipaistvuse kohandamist. Nende tööriistade abil võib tavaliselt külmemat projektori valget punkti kohandada soovitatud 2700 K-le, muutes valitud värvuse läbipaistvust, mõõtes samal ajal värvustemperatuuri valgustustiheduse mõõturi funktsiooni abil. Kui nõutud temperatuur on saavutatud, rakendatakse seda kõigile slaididele.

1.2.5.4.   Andmete salvestamine

Heleduse automaatse reguleerimise anduri juures mõõdetakse ja registreeritakse slaidiseansi ajal elektritarbimist, ekraani heledust ja valgustustihedust. Need andmed peavad olema ajaga vastavuses. Kolme näitaja andmepunktid tuleb registreerida, et seostada elektritarbimine kuvari heledusega ja valgustustihedusega heleduse automaatse reguleerimise anduri juures. Andmete suure detailsuse tagamiseks saab olemasoleva katseaja piires aluspunktide vahele luua mis tahes arvu slaide.

Kui digitaalne infoekraan on ette nähtud töötamiseks väga erinevates ümbrusvalguse tingimustes, saab heleduse automaatse reguleerimise töövahemiku kuvari heleduse osas käsitsi kindlaks määrata musta läbipaistvuse juhtseadisega, mis töötab ühel projitseeritud tippvalge slaidil, mis on varem seadistatud nõutavale värvustemperatuurile. Kasutajamenüüst valitakse digitaalse infoekraani soovitatav eelseadistatud seadistus erinevateks ümbrusvalguse tingimusteks. Stabiilses kuvari heleduse punktis lülitatakse projitseeritud slaid 0 %-lt 100 % mustale läbipaistvusele, et määrata kindlaks latentsusaeg. Seejärel kohaldatakse seda slaidi halli läbipaistvuse astmetele mustast kuni punktini, kus kuvari heledus ei muutu, et teha kindlaks heleduse automaatse reguleerimise töövahemik. Seejärel saab luua sellise detailsusega slaidiseansi, nagu on vaja selle vahemiku profiilimiseks.

1.2.6.   Kuvari heleduse mõõtmised

Kui heleduse automaatse reguleerimise funktsioon on aktiveeritud ja valgustustiheduse mõõturi juures mõõdetud valgustustihedus on 100 luksi, näitab katsetatav seade valitud valget tippheleduse mudelit (vt punkt 1.2.4) stabiilse heleduse juures. Määrusega vastavuses olemiseks peab heleduse mõõtmine kinnitama, et kuvari heleduse tase on 220 cd/m2 või rohkem kõigi kuvarite kategooriate puhul, välja arvatud arvutikuvarid. Arvutikuvarite puhul on nõutav vastavustase 150 cd/m2 või rohkem. Heleduse automaatse reguleerimise funktsioonita kuvarite või seadmete puhul, mis ei taotle heleduse automaatse reguleerimise lubatud hälvet, võib mõõtmised teha ilma katsestendi ümbrisvalguse osata.

Nende kuvarite puhul, mille esitatud valge tippheleduse tase on tavaseadistuses disainilahenduse kohaselt väiksem kui vastavusnõue 220 cd/m2 või 150 cd/m2, nagu on kohaldatav, tehakse valge tippheleduse lisamõõtmine varem kindlaksmääratud vaateseadistuses, mis tagab suurima mõõdetud valge tippheleduse. Määrusele vastavuse tagamiseks peab tavapärase vaateseadistuse valge tippheleduse mõõtmise ja kõrgeima valge tippheleduse mõõtmise arvutatud suhe olema 65 % või suurem. See on esitatud „suhtelise heledusena“.

Katsetatavate seadmete puhul, kus heleduse automaatse reguleerimise saab välja lülitada, tuleb teha täiendav vastavuskatse tavakonfiguratsiooni juures. Stabiliseeritud valge tippheleduse mudel tuleb kuvada mõõdetud 100 luksi ümbrusvalgustatuse tingimustes. Tuleb kinnitada, et katsetatava seadme voolutarve, mis on mõõdetud sisse lülitatud heleduse automaatse reguleerimise korral, on sama või väiksem kui vooluvajadus, mis on mõõdetud stabiliseeritud heleduse puhul siis, kui heleduse automaatne reguleerimine on välja lülitatud. Kui mõõdetud võimsus ei ole sama, kasutatakse sisselülitatud seisundis suurimat mõõdetud võimsust andvat seisundit.

1.2.7.   Võimsuse mõõtmine sisselülitatud seisundis

Iga allpool käsitletud katsetatava seadme toitesüsteemi SDRi võimsust tuleb mõõta tavaseadistuses, kasutades 10 minuti pikkuse SDRi dünaamilise video võimsuse katse faili HD-versiooni, välja arvatud juhul, kui sisendsignaali ühilduvus piirdub SDga. Tuleb kinnitada, et faili allikas ja katsetatava seadme sisendliides suudavad edastada täismusta ja täisvalge videoandmete tasemeid. HD video eraldusvõime suurendamist katsetatava seadme loomulikule eraldusvõimele peab töötlema katsetatav seade, mitte väline seade, kui katsetatav seade seda võimaldab. Kui katsetatava seadme loomuliku eraldusvõime saavutamiseni skaleerimiseks tuleb kasutada välist seadet, registreeritakse selle seadme andmed ja selle liides katsetatava seadmega. Võimsuse deklaratsioon on keskmine võimsus, mis määratakse kindlaks täieliku 10-minutilise faili taasesitusel.

Kus see funktsioon kehtib, mõõdetakse HDRi võimsust, kasutades kahte viieminutilist HDRi faili „HDR-HLG-võimsus“ ja „HDR-HDR10-võimsus“. Kui ühte neist HDR-režiimidest ei toetata, tuleb HDR-võimsus deklareerida toetatava režiimi kohta.

Asjakohastes standardites kirjeldatud katseseadmete karakteristikuid ja katsetingimusi kohaldatakse kõikide võimsuskatsete suhtes.

Toote soojenemine praeguse katsetatava seadme kuvamistehnoloogia puhul ei pea olema pikaajaline ning seda on kõige mugavam teha dünaamilise valge tippheleduse dünaamilise häälestustabeliga, mis on määratletud eespool punktis 1.2.4. Kui võimsuse näidud on stabiilsed, kui katsetatav seade kuvab seda mudelit, võib alustada mõõtmisi SDRi ja HDRi dünaamiliste video võimsuse katsefailidega.

Kui tootel on heleduse automaatse reguleerimise funktsioon, tuleb see välja lülitada. Kui seda ei saa välja lülitada, tuleb toodet katsetada punktis 1.2.5 kirjeldatud 100-luksise mõõdetud ümbritseva valguse tingimustes.

Vahelduvvooluvõrkudes, sealhulgas standardse alalisvoolusisendiga, kuid koos katsetatava seadmega kaasas oleva välise toiteallikaga kasutamiseks ette nähtud katsetatava seadme sisselülitatud seisundi võimsust tuleb mõõta vahelduvvoolu toitepunktis.

| a) | Standardse alalisvoolusisendiga katsetatava seadme puhul (kohaldatakse ainult USBga ühilduvaid toiteallika standardeid) tuleb võimsust mõõta alalisvoolusisendis. Seda hõlbustab USB katkestusseade (BOU), mis hoiab toitepistiku ja seadme alalisvoolu sisendi andmeteed, kuid katkestab toitetarnetee, et võimaldada voolu ja pinge mõõtmissisendeid võimsusmõõturisse. USB BOU võimsusmõõturi kombinatsiooni tuleb täielikult katsetada, tagamaks, et nende konstruktsioon ja hooldusseisund ei segaks mõne USB toiteallika standardi kaabli näivtakistuse anduri funktsiooni. USB BOU kaudu registreeritud võimsus on Pmeasured
  , mis on deklareeritud võimsus sisselülitatud seisundi võimsuse mõõtmise deklaratsiooni jaoks (ökodisain ja märgistus SDR-režiimis ja HDR-režiimis. |
| --- | --- |

a)

Standardse alalisvoolusisendiga katsetatava seadme puhul (kohaldatakse ainult USBga ühilduvaid toiteallika standardeid) tuleb võimsust mõõta alalisvoolusisendis. Seda hõlbustab USB katkestusseade (BOU), mis hoiab toitepistiku ja seadme alalisvoolu sisendi andmeteed, kuid katkestab toitetarnetee, et võimaldada voolu ja pinge mõõtmissisendeid võimsusmõõturisse. USB BOU võimsusmõõturi kombinatsiooni tuleb täielikult katsetada, tagamaks, et nende konstruktsioon ja hooldusseisund ei segaks mõne USB toiteallika standardi kaabli näivtakistuse anduri funktsiooni. USB BOU kaudu registreeritud võimsus on Pmeasured
  , mis on deklareeritud võimsus sisselülitatud seisundi võimsuse mõõtmise deklaratsiooni jaoks (ökodisain ja märgistus SDR-režiimis ja HDR-režiimis.

| b) | Määruse mõistetega hõlmatud ebatavalise katsetatava seadme puhul, mis on projekteeritud töötama sisemisel akul, millest ei saa mööda minna või mida ei saa nõutavaks võimsuse katsetamiseks eemaldada, pakutakse välja järgmine metoodika. Eespool kirjeldatud väliste toiteallikate ja standardsete alalisvoolu sisendite nõudeid kohaldatakse vahelduv- või alalisvoolu sisendvõimsuse deklaratsiooni valikul. |
| --- | --- |

b)

Määruse mõistetega hõlmatud ebatavalise katsetatava seadme puhul, mis on projekteeritud töötama sisemisel akul, millest ei saa mööda minna või mida ei saa nõutavaks võimsuse katsetamiseks eemaldada, pakutakse välja järgmine metoodika. Eespool kirjeldatud väliste toiteallikate ja standardsete alalisvoolu sisendite nõudeid kohaldatakse vahelduv- või alalisvoolu sisendvõimsuse deklaratsiooni valikul.

Metoodika kohaldamisel kasutatakse järgmisi norme:

Täielikult laetud aku. Punkt laadimise ajal, kui tootja juhiste kohaselt ei pea toodet enam indikaatori või ajavahemiku põhjal laadima. Hilisemaks viitamiseks tuleb seda punkti visuaalselt kirjeldada, kasutades võimsusmõõturi laadimislogi graafilist kujutist, mis on tehtud ühesekundilise detailsusega võimsuse mõõtmisega 30 minuti jooksul enne ja pärast täielikult laetud punkti.

Täielikult tühjenenud aku. Punkt sisselülitatud seisundis, kui katsetatav seade on välisest toiteallikast lahti ühendatud, kus kuvar lülitub automaatselt välja (mitte automaatse ooteseisundi funktsiooni kaudu) või lõpetab töötamise kujutise kuvamise ajal.

Kui puudub näidik või kindlaksmääratud laadimisaeg, tuleb aku täielikult tühjendada. Seejärel tuleb aku uuesti laadida nii, et kõik kuvari kasutaja juhitavad funktsioonid on välja lülitatud. Sisendvõimsus ajas, mille granulaarsus ei ole väiksem kui üks näit sekundis, tuleb automaatselt registreerida. Kui logis on kujutatud väikese tarbimisvõimsusega lameda joonega aku hooldusrežiimi algust või väga väikese energiatarbega ajavahemiku algust, kus teatud vahemike järel on energiatarbe järsk suurenemine, tuleb põhilaadimisajana käsitada sellesse punkti logitud aega alates aku laadimistsükli algusest.

Aku ettevalmistamine. Kõik kasutamata liitiumioonakud tuleb enne katsetatava seadmega esimese katse tegemist üks kord täielikult laadida ja täielikult tühjendada. Kõik muu keemia/tehnoloogia tüübiga kasutamata akud tuleb enne katsetatava seadmega esimese katse tegemist kolm korda täielikult laadida ja täielikult tühjendada.

Meetod

Valmistage katsetatav seade ette kõigi asjakohaste katsete jaoks, nagu on kirjeldatud käesolevas katsemetoodikat käsitlevas dokumendis. Vahelduv- või alalisvoolu võimsuse mõõtmise deklaratsiooni valimiseks kasutage eespool nimetatud nõudeid toitele.

Kõik dünaamilised katsetoimingute järjestused, mis hõlmavad võimsuse mõõtmist määruse nõuetele vastavuse tagamiseks ja deklareerimiseks, tuleb teha nii, et toote aku on täielikult laetud ja väline toiteallikas on lahti ühendatud. Täislaetud olekut tuleb kinnitada võimsusmõõturi logi laadimisoleku graafikuga. Toode tuleb lülitada nõutavasse mõõtmise olekusse ja katsetoimingute järjestust tuleb alustada viivitamata. Pärast dünaamilise katsetoimingute järjestuse lõpetamist tuleb toode välja lülitada ja alustada logitud laadimisjärjestust. Kui laadimislogi olek näitab täielikult laetud olekut, võetakse alates logitud laadimise algusest kuni logitud täielikult laetud oleku alguseni registreeritud keskmine võimsus aluseks, et arvutada määruse nõude täitmiseks registreeritav võimsus.

Ooteseisundis, võrguühendusega ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis (kui see on asjakohane) on vaja pikki aku laadimise ajavahemikke, et saada taaslaadimise keskmise võimsuse kohta hea andmete korratavus (nt 48 tundi väljalülitatud seisundis või ooteseisundis ja 24 tundi võrguühendusega ooteseisundis).

Heleduse mõõtmiseks ja heleduse automaatse reguleerimisega heleduse profiilimiseks võib väline toiteallikas jääda ühendatuks.

Heleduse automaatse reguleerimise võimsuse vähendamise katseks tuleb asjakohast dünaamilist tippheleduse järjestust pidevalt esitada 30 minutit 12 luksi ümbrusvalguse tingimustes. Aku tuleb viivitamata uuesti laadida ja keskmine võimsus üles märkida. Sama tuleb korrata 100 luksi ümbrusvalguse tingimustes ja kinnitada, et erinevus keskmiste taaslaadimise võimsuste vahel on 20 % või rohkem.

1.2.8.   Mõõda voolutarvet väikese tarbimisvõimsusega seisundis ja väljalülitatud seisundis

Asjakohastes standardites kirjeldatud katseseadmeid ja katsetingimusi kohaldatakse kõikide võimsuse katsete suhtes väikese tarbimisvõimsusega seisundis ja väljalülitatud seisundis. Kohaldatakse punktis 1.2.7 nimetatud vahelduv- või alalisvoolu võimsuse mõõtmise nõudeid ning vajaduse korral tuleb kasutada punktis 1.2.7 nimetatud akutoitega kuvarite spetsiaalset katse käiku.

| 5) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“; |
| --- | --- | --- |

5)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“;

| c) | punktile 1.8 lisatakse järgmine lõik:

  „II lisa punkti D.4 nõuded loetakse täidetuks, kui:






  — | direktiivis 2011/65/EL kindlaksmääratud tihevooreaktorite määratud väärtus ei ületa direktiivi 2011/65/EL II lisas kindlaksmääratud kontsentratsiooni maksimumväärtusi ning |
| --- | --- | --- |

c)

punktile 1.8 lisatakse järgmine lõik:

„II lisa punkti D.4 nõuded loetakse täidetuks, kui:

—

direktiivis 2011/65/EL kindlaksmääratud tihevooreaktorite määratud väärtus ei ületa direktiivi 2011/65/EL II lisas kindlaksmääratud kontsentratsiooni maksimumväärtusi ning

| — | muude tihevooreaktorite puhul ei ületa ühegi homogeense materjali määratud väärtus 0,1 massiprotsenti halogeenisisaldust. Kui mis tahes homogeense materjali määratud väärtus ületab 0,1 massiprotsenti halogeenisisaldust, võib mudeli siiski lugeda nõuetele vastavaks, kui dokumentide kontroll või mõni muu asjakohane korratav meetod näitab, et halogeenisisaldust ei saa omistada leegiaeglustile.“; |
| --- | --- |

—

muude tihevooreaktorite puhul ei ületa ühegi homogeense materjali määratud väärtus 0,1 massiprotsenti halogeenisisaldust. Kui mis tahes homogeense materjali määratud väärtus ületab 0,1 massiprotsenti halogeenisisaldust, võib mudeli siiski lugeda nõuetele vastavaks, kui dokumentide kontroll või mõni muu asjakohane korratav meetod näitab, et halogeenisisaldust ei saa omistada leegiaeglustile.“;

| d) | punktis 2 asendatakse kolmas lõik järgmisega:

  „Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata, kui tehakse otsus mudeli mittevastavuse kohta.“; |
| --- | --- |

d)

punktis 2 asendatakse kolmas lõik järgmisega:

„Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata, kui tehakse otsus mudeli mittevastavuse kohta.“;

| e) | tabeli 3 viies rida asendatakse järgmisega:






  „Ekraani nähtava osa diagonaal sentimeetrites | Määratud väärtus (*) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 1 cm väiksem.“ |
| --- | --- | --- |

e)

tabeli 3 viies rida asendatakse järgmisega:

„Ekraani nähtava osa diagonaal sentimeetrites

Määratud väärtus (*) ei tohi olla esitatud väärtusest üle 1 cm väiksem.“

---

(*1)  
  Katsetatav seade (Unit Under Test)

*1

Katsetatav seade (Unit Under Test)

---

VI LISA

Määruse (EL) 2019/2022 I, III ja IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisale lisatakse punkt 19:






  „19) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I lisale lisatakse punkt 19:

„19)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

  „Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.“; |
| --- | --- | --- |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.“;

| b) | punktid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:






  „2. | PESEMISTÕHUSUSE INDEKS
  Pesemistõhususe indeksi (edaspidi „IC
  “) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli programmi „eco“ pesemistõhusust võrdlusnõudepesumasina pesemistõhususega.
  IC arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:
  IC = exp (ln IC)
  ning
  ln IC = (1/n) ×Σn
  i=1 ln (CT,i/CR,i)
  kus:
  CT,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ pesemistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;
  CR,i on võrdluspesumasina pesemistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;
  n on katsete arv. |
| --- | --- | --- |

b)

punktid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„2.

PESEMISTÕHUSUSE INDEKS

Pesemistõhususe indeksi (edaspidi „IC
  “) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli programmi „eco“ pesemistõhusust võrdlusnõudepesumasina pesemistõhususega.

IC arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:

IC = exp (ln IC)

ning

ln IC = (1/n) ×Σn
  i=1 ln (CT,i/CR,i)

kus:

CT,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ pesemistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;

CR,i on võrdluspesumasina pesemistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;

n on katsete arv.

| 3. | KUIVATAMISTÕHUSUSE INDEKS
  Kuivatamistõhususe indeksi (ID) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli programmi „eco“ kuivatamistõhusust võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususega.
  ID arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:
  ID = exp (ln ID)
  ning
  ln ID = (1/n) × Σn
  i=1 ln(ID,i)
  kus:
  ID,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ kuivatamistõhususe indeks katsel i;
  n on kombineeritud pesemis- ja kuivatamiskatsete arv.
  ID,i arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:
  ln ID,i = ln (DT,i / DR,t)
  kus:
  DT,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ keskmine kuivatamistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;
  DR,t on võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususe sihtväärtus, ümardatud kolme kümnendkohani. |
| --- | --- |

3.

KUIVATAMISTÕHUSUSE INDEKS

Kuivatamistõhususe indeksi (ID) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli programmi „eco“ kuivatamistõhusust võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususega.

ID arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:

ID = exp (ln ID)

ning

ln ID = (1/n) × Σn
  i=1 ln(ID,i)

kus:

ID,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ kuivatamistõhususe indeks katsel i;

n on kombineeritud pesemis- ja kuivatamiskatsete arv.

ID,i arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kolme kümnendkohani:

ln ID,i = ln (DT,i / DR,t)

kus:

DT,i on katsetatava kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina programmi „eco“ keskmine kuivatamistõhusus katsel i, ümardatud kolme kümnendkohani;

DR,t on võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususe sihtväärtus, ümardatud kolme kümnendkohani.

| 4. | VÄIKESE TARBIMISVÕIMSUSEGA SEISUNDID
  Kui on asjakohane, mõõdetakse tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ooteseisundis (Psm) ja viitkäivituse korral (Pds) väljendatuna vattides ja ümardatakse kahe kümnendkohani.
  Väikese tarbimisvõimsusega seisundites tehtavate mõõtmiste korral tuleb kontrollida ja üles märkida, kas:
  teabe kuvamine on käivitatud;
  võrguühendus on aktiveeritud.“ |
| --- | --- |

4.

VÄIKESE TARBIMISVÕIMSUSEGA SEISUNDID

Kui on asjakohane, mõõdetakse tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ooteseisundis (Psm) ja viitkäivituse korral (Pds) väljendatuna vattides ja ümardatakse kahe kümnendkohani.

Väikese tarbimisvõimsusega seisundites tehtavate mõõtmiste korral tuleb kontrollida ja üles märkida, kas:

teabe kuvamine on käivitatud;

võrguühendus on aktiveeritud.“

| 3) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“; |
| --- | --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“;

| c) | punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad mudeli eksemplari ning see vastab artikli 6 kolmanda lõike nõuetele, II lisa punkti 1 kohastele programmi nõuetele, punkti 5 kohastele ressursitõhususe nõuetele ja punkti 6 kohastele teabele esitatavatele nõuetele ning“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad mudeli eksemplari ning see vastab artikli 6 kolmanda lõike nõuetele, II lisa punkti 1 kohastele programmi nõuetele, punkti 5 kohastele ressursitõhususe nõuetele ja punkti 6 kohastele teabele esitatavatele nõuetele ning“;

| d) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“ |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“

---

VII LISA

Määruse (EL) 2019/2023 I, III, IV ja VI lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisale lisatakse punkt 29:






  „29) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I lisale lisatakse punkt 29:

„29)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust.“

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

  „Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.“; |
| --- | --- | --- |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:

„Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.“;

| b) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | PESEMISTÕHUSUSINDEKS |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

PESEMISTÕHUSUSINDEKS

Kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate pesemistõhususindeks (Iw) ja kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemistsükli pesemistõhususindeks (JW) arvutatakse harmoneeritud standardite järgi, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muul usaldusväärsel, täpsel ja korrataval üldtunnustatud tipptaseme meetodil, ning tulemus ümardatakse kolme kümnendkohani.“;

| c) | punkti 5 alapunkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Pesemise nimitäitekogusega kuni 3 kg kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemis- ja kuivatustsükli kaalutud veetarbimine on veetarbimine nimitäitekoguse korral, ümardatud täisarvuni.“; |
| --- | --- |

c)

punkti 5 alapunkti 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Pesemise nimitäitekogusega kuni 3 kg kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate-kuivatite pesemis- ja kuivatustsükli kaalutud veetarbimine on veetarbimine nimitäitekoguse korral, ümardatud täisarvuni.“;

| d) | punkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6. | JÄÄKNIISKUSESISALDUS |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 6 asendatakse järgmisega:

„6.

JÄÄKNIISKUSESISALDUS

Kodumajapidamises kasutatava pesumasina ja kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati pesemistsükli kaalutud jääkniiskusesisaldus pärast pesemist (D) protsentides arvutatakse järgmiselt ning tulemus ümardatakse ühe kümnendkohani:

Image 3

kus:

Dfull on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul pesemise nimitäitekoguse korral;

D1/2 on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul poole pesemise nimitäitekoguse korral;

D1/4 on jääkniiskusesisaldus protsentides (ümardatud kahe kümnendkohani) programmi „eco 40–60“ puhul veerandi pesemise nimitäitekoguse korral;

A, B ja C on kaalutegurid, nagu on kirjeldatud punkti 1.1 alapunktis c.“;

| e) | punkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8. | VÄIKESE TARBIMISVÕIMSUSEGA SEISUNDID |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8.

VÄIKESE TARBIMISVÕIMSUSEGA SEISUNDID

Kui on asjakohane, mõõdetakse tarbimisvõimsus väljalülitatud seisundis (Po), ooteseisundis (Psm) ja viitkäivituse korral (Pds) väljendatuna vattides ja ümardatakse kahe kümnendkohani.

Väikese tarbimisvõimsusega seisundites tehtavate mõõtmiste korral tuleb kontrollida ja üles märkida, kas:

| — | teabe kuvamine on käivitatud; |
| --- | --- |

—

teabe kuvamine on käivitatud;

| — | võrguühendus on aktiveeritud.
  Kui kodumajapidamises kasutataval pesumasinal või kodumajapidamises kasutataval pesumasinal-kuivatil on kortsuvähendusfunktsioon, avatakse selle toimingu katkestamiseks kodumajapidamises kasutatava pesumasina või kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati uks või katkestatakse kõnealune toiming muul sobival viisil 15 minutit enne tarbimisvõimsuse mõõtmist.“ |
| --- | --- |

—

võrguühendus on aktiveeritud.

Kui kodumajapidamises kasutataval pesumasinal või kodumajapidamises kasutataval pesumasinal-kuivatil on kortsuvähendusfunktsioon, avatakse selle toimingu katkestamiseks kodumajapidamises kasutatava pesumasina või kodumajapidamises kasutatava pesumasina-kuivati uks või katkestatakse kõnealune toiming muul sobival viisil 15 minutit enne tarbimisvõimsuse mõõtmist.“

| 3) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“; |
| --- | --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“;

| c) | punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | kui liikmesriigi ametiasutused kontrollivad mudeli ühte eksemplari ning see vastab artikli 6 kolmanda lõike nõuetele, II lisa punktide 1 ja 2 kohastele programmi nõuetele, punkti 8 kohastele ressursitõhususe nõuetele ja punkti 9 kohastele teabele esitatavatele nõuetele ning“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

kui liikmesriigi ametiasutused kontrollivad mudeli ühte eksemplari ning see vastab artikli 6 kolmanda lõike nõuetele, II lisa punktide 1 ja 2 kohastele programmi nõuetele, punkti 8 kohastele ressursitõhususe nõuetele ja punkti 9 kohastele teabele esitatavatele nõuetele ning“;

| d) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“;

| e) | tabel 1 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 1


  Kontrollimisel lubatud hälbed








  Näitaja | Kontrollimisel lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| EW,full, EW,1⁄2, EW,1/4, EWD,full, EWD,1⁄2 | Määratud väärtused (*1)ei tohi olla suuruste EW,full, EW,1⁄2, EW,1/4, EWD,full ja EWD,1⁄2vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suuremad. |
| Kaalutud energiatarbimine (EW ja EWD) | Määratud väärtus (*1)ei tohi olla EW ja EWD esitatud väärtusest vastavalt üle 10 % suurem. |
| WW,full, WW,1⁄2 WW,1⁄4, WWD,full, WWD,1⁄2 | Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste WW,full, WW,1⁄2 WW,1/4, WWD,full and WWD,1⁄2 vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suuremad. |
| Kaalutud veetarbimine (WW ja WWD) | Määratud väärtus (*1)ei tohi olla WW ja WWD esitatud väärtusest vastavalt üle 10 % suurem. |
| Pesemistõhususe indeks (IW ja Jw) kõigi asjakohaste koormuste puhul | Määratud väärtus (*1)ei tohi olla IW ja Jw esitatud väärtusest vastavalt üle 8 % väiksem. |
| Loputamistõhusus (IR ja JR) kõigi asjakohaste koormuste puhul | Määratud väärtus (*1)ei tohi olla IR ja JR esitatud väärtusest vastavalt üle 1,0 g/kg suurem. |
| Programmi „eco 40–60“ kestus (tW) kõigi asjakohaste koormuste puhul | Programmi kestuse määratud väärtus  (*1) ei tohi olla tW esitatud väärtusest üle 5 % või üle 10 minuti suurem, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem. |
| Pesemis- ja kuivatamistsükli kestus (tWD) kõigi asjakohaste koormuste puhul | Tsükli kestuse määratud väärtus (*1)ei tohi olla tWD esitatud väärtusest üle 5 % või üle 10 minuti suurem, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem. |
| Kõrgeim temperatuur pesu sees (T) pesemistsükli ajal kõigi asjakohaste koormuste juures | Määratud väärtus (*1)ei tohi olla suuruse T esitatud väärtusest üle 5 K väiksem ega üle 5 K suurem. |
| Kaalutud jääkniiskusesisaldus pärast pesemist (D) | Määratud väärtus (*1)ei tohi olla suuruse D esitatud väärtusest üle 10 % suurem. |
| Lõppniiskusesisaldus pärast kuivatamist kõigi asjakohaste koormuste juures | Määratud väärtus  (*1)ei tohi ületada 3,0 %. |
| Tsentrifuugimiskiirus (S) kõigi asjakohaste koormuste juures | Määratud väärtus (*1)ei tohi olla suuruse S esitatud väärtusest üle 10 % väiksem. |
| Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (Po) | Tarbimisvõimsuse Po määratud väärtus  (*1)ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,10 W suurem. |
| Elektritarbimine ooteseisundis (Psm) | Tarbimisvõimsuse Psm määratud väärtus  (*1) ei tohi ületada esitatud väärtust rohkem kui 10 %, kui esitatud väärtus on üle 1,00 W, ja rohkem kui 0,10 W, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W. |
| Elektritarbimine viitkäivituse korral (Pds) | Tarbimisvõimsuse Pds määratud väärtus (*1) ei tohi ületada esitatud väärtust rohkem kui 10 %, kui esitatud väärtus on üle 1,00 W, ja rohkem kui 0,10 W, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W. |

e)

tabel 1 asendatakse järgmisega:

„Tabel 1

Kontrollimisel lubatud hälbed

Näitaja

Kontrollimisel lubatud hälbed

EW,full, EW,1⁄2, EW,1/4, EWD,full, EWD,1⁄2

Määratud väärtused (*1)ei tohi olla suuruste EW,full, EW,1⁄2, EW,1/4, EWD,full ja EWD,1⁄2vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suuremad.

Kaalutud energiatarbimine (EW ja EWD)

Määratud väärtus (*1)ei tohi olla EW ja EWD esitatud väärtusest vastavalt üle 10 % suurem.

WW,full, WW,1⁄2 WW,1⁄4, WWD,full, WWD,1⁄2

Määratud väärtused (*1) ei tohi olla suuruste WW,full, WW,1⁄2 WW,1/4, WWD,full and WWD,1⁄2 vastavatest esitatud väärtustest üle 10 % suuremad.

Kaalutud veetarbimine (WW ja WWD)

Määratud väärtus (*1)ei tohi olla WW ja WWD esitatud väärtusest vastavalt üle 10 % suurem.

Pesemistõhususe indeks (IW ja Jw) kõigi asjakohaste koormuste puhul

Määratud väärtus (*1)ei tohi olla IW ja Jw esitatud väärtusest vastavalt üle 8 % väiksem.

Loputamistõhusus (IR ja JR) kõigi asjakohaste koormuste puhul

Määratud väärtus (*1)ei tohi olla IR ja JR esitatud väärtusest vastavalt üle 1,0 g/kg suurem.

Programmi „eco 40–60“ kestus (tW) kõigi asjakohaste koormuste puhul

Programmi kestuse määratud väärtus  (*1) ei tohi olla tW esitatud väärtusest üle 5 % või üle 10 minuti suurem, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.

Pesemis- ja kuivatamistsükli kestus (tWD) kõigi asjakohaste koormuste puhul

Tsükli kestuse määratud väärtus (*1)ei tohi olla tWD esitatud väärtusest üle 5 % või üle 10 minuti suurem, olenevalt sellest, kumb väärtus on väiksem.

Kõrgeim temperatuur pesu sees (T) pesemistsükli ajal kõigi asjakohaste koormuste juures

Määratud väärtus (*1)ei tohi olla suuruse T esitatud väärtusest üle 5 K väiksem ega üle 5 K suurem.

Kaalutud jääkniiskusesisaldus pärast pesemist (D)

Määratud väärtus (*1)ei tohi olla suuruse D esitatud väärtusest üle 10 % suurem.

Lõppniiskusesisaldus pärast kuivatamist kõigi asjakohaste koormuste juures

Määratud väärtus  (*1)ei tohi ületada 3,0 %.

Tsentrifuugimiskiirus (S) kõigi asjakohaste koormuste juures

Määratud väärtus (*1)ei tohi olla suuruse S esitatud väärtusest üle 10 % väiksem.

Energiatarbimine väljalülitatud seisundis (Po)

Tarbimisvõimsuse Po määratud väärtus  (*1)ei tohi olla esitatud väärtusest üle 0,10 W suurem.

Elektritarbimine ooteseisundis (Psm)

Tarbimisvõimsuse Psm määratud väärtus  (*1) ei tohi ületada esitatud väärtust rohkem kui 10 %, kui esitatud väärtus on üle 1,00 W, ja rohkem kui 0,10 W, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W.

Elektritarbimine viitkäivituse korral (Pds)

Tarbimisvõimsuse Pds määratud väärtus (*1) ei tohi ületada esitatud väärtust rohkem kui 10 %, kui esitatud väärtus on üle 1,00 W, ja rohkem kui 0,10 W, kui esitatud väärtus on kuni 1,00 W.

| 4) | VI lisa punkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | pärast pesemist allesjääv niiskusesisaldus arvutatakse kõikide trumlite kaalutud keskmisena vastavalt iga trumli nimitäitekogusele;“. |
| --- | --- | --- |

4)

VI lisa punkt h asendatakse järgmisega:

„h)

pärast pesemist allesjääv niiskusesisaldus arvutatakse kõikide trumlite kaalutud keskmisena vastavalt iga trumli nimitäitekogusele;“.

---

(*1)  Punkti 4 kohaselt katsetatud kolme lisaeksemplari puhul on määratud väärtus nende kolme lisaeksemplari määratud väärtuste aritmeetiline keskmine.“

---

VIII LISA

Määruse (EL) 2019/2024 I, III ja IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa punkt 22 asendatakse järgmisega:






  „22) | „esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust;“. |
| --- | --- | --- |

1)

I lisa punkt 22 asendatakse järgmisega:

„22)

„esitatud väärtused“ – väärtused, mille tootja, importija või volitatud esindaja esitab vastavalt artiklile 4 esitatud, arvutatud või mõõdetud tehniliste näitajate kohta, et liikmesriigi ametiasutused saaksid kontrollida nende vastavust;“.

| 2) | III lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõike järele lisatakse järgmine tekst:

  „Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.“; |
| --- | --- | --- |

2)

III lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõike järele lisatakse järgmine tekst:

„Kui mõni näitaja on esitatud vastavalt artiklile 4, kasutab tootja, importija või volitatud esindaja käesolevas lisas esitatud arvutustes selle esitatud väärtust.“;

| b) | tabeli 5 a osasse lisatakse järgmised read:










  „Poes kasutatavad püstkülmikud ja liitkülmikud | M0 | ≤ +4 | ≥ –1 | Ei kohaldata | 1,30 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poes kasutatavad horisontaalkülmikud | M0 | ≤ +4 | ≥ –1 | Ei kohaldata | 1,13“; |

b)

tabeli 5 a osasse lisatakse järgmised read:

„Poes kasutatavad püstkülmikud ja liitkülmikud

M0

≤ +4

≥ –1

Ei kohaldata

1,30

Poes kasutatavad horisontaalkülmikud

M0

≤ +4

≥ –1

Ei kohaldata

1,13“;

| c) | tabeli 5 lõpus asendatakse esimene märkus järgmisega:






  „(*) | TV on mitme temperatuuriga müügiautomaatide puhul TV1 (toote kõrgeim mõõdetud temperatuur kõige soojemas kambris) ja TV2 (toote kõrgeim mõõdetud temperatuur kõige külmemas kambris) keskväärtus, ümardatud ühe kümnendkohani.“ |
| --- | --- | --- |

c)

tabeli 5 lõpus asendatakse esimene märkus järgmisega:

„(*)

TV on mitme temperatuuriga müügiautomaatide puhul TV1 (toote kõrgeim mõõdetud temperatuur kõige soojemas kambris) ja TV2 (toote kõrgeim mõõdetud temperatuur kõige külmemas kambris) keskväärtus, ümardatud ühe kümnendkohani.“

| 3) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“; |
| --- | --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käesoleva lisa kohased kontrollimisel lubatud hälbed kehtivad üksnes siis, kui esitatud väärtuseid kontrollib liikmesriigi ametiasutus; tootja, importija ega volitatud esindaja ei tohi neid kasutada lubatud hälvetena, et saavutada tehnilises dokumentatsioonis esitatud väärtusi, samuti ei tohi ta neid kasutada nimetatud väärtuste tõlgendamisel, et saavutada toote vastavus nõuetele või esitada paremad tulemusnäitajad.“;

| b) | kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“; |
| --- | --- |

b)

kolmas lõik asendatakse järgmisega: „Osana direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõike 2 kohasest kontrollimisest, kas toote mudel vastab käesolevas määruses sätestatud nõuetele, järgivad liikmesriikide ametiasutused I lisas osutatud nõuetele vastavalt järgmist korda.“;

| c) | punkt 2(d) asendatakse järgmisega:






  „d) | kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad mudeli eksemplari ja see vastab artikli 6 kolmandas lõigus sätestatud nõuetele, II lisa punktis 2 sätestatud ressursitõhususe nõuetele ja II lisa punktis 3 sätestatud teabele esitatavatele nõuetele ning“; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 2(d) asendatakse järgmisega:

„d)

kui liikmesriikide ametiasutused kontrollivad mudeli eksemplari ja see vastab artikli 6 kolmandas lõigus sätestatud nõuetele, II lisa punktis 2 sätestatud ressursitõhususe nõuetele ja II lisa punktis 3 sätestatud teabele esitatavatele nõuetele ning“;

| d) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“ |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Liikmesriigi ametiasutused esitavad teiste liikmesriikide ametiasutustele ning komisjonile kogu asjakohase teabe viivitamata pärast seda, kui mudel tunnistati käesoleva lisa punktide 3, 6 või teise lõigu kohaselt mittevastavaks.“

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/149 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/149

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/342,

25. veebruar 2021,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealse läbivaatamise taasalustamist uuesti lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes, niivõrd kui see puudutab äriühingut River Kwai International Food Industry Co., Ltd

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4, artikli 11 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

Varasemad uurimised ja kehtivad meetmed

| (1) | Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 875/2013 (2) uuesti lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Pärast aegumise läbivaatamist kehtestas nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 875/2013 (2) uuesti lõplikud dumpinguvastased meetmed teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes.

2

| (2) | Pärast Tai eksportiva tootja River Kwai International Food Industry Co., Ltd (edaspidi „RK“) esitatud taotlust teatas komisjon 14. veebruaril 2013 alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis piirdus taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega. |
| --- | --- |

(2)

Pärast Tai eksportiva tootja River Kwai International Food Industry Co., Ltd (edaspidi „RK“) esitatud taotlust teatas komisjon 14. veebruaril 2013 alusmääruse artikli 11 lõike 3 kohase osalise vahepealse läbivaatamise algatamisest, mis piirdus taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

| (3) | Uurimise käigus leidis komisjon, et asjaolud, mille alusel kehtivad meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad. |
| --- | --- |

(3)

Uurimise käigus leidis komisjon, et asjaolud, mille alusel kehtivad meetmed kehtestati, on muutunud ja et need muutused on püsivad.

| (4) | Eelkõige leidis komisjon, et muutunud asjaolud olid seotud muudatustega RK tootevalikus. Need muudatused mõjutavad otseselt tootmiskulusid. Uurimise tulemusi arvesse võttes pidas komisjon asjakohaseks muuta RK uurimisaluse toote (3) impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(4)

Eelkõige leidis komisjon, et muutunud asjaolud olid seotud muudatustega RK tootevalikus. Need muudatused mõjutavad otseselt tootmiskulusid. Uurimise tulemusi arvesse võttes pidas komisjon asjakohaseks muuta RK uurimisaluse toote (3) impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu.

3

| (5) | Nõukogu võttis 24. märtsil 2014 vastu rakendusmääruse (EL) nr 307/2014 (4) (edaspidi „2014. aasta määrus“), millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (5) artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 24. märtsil 2014 vastu rakendusmääruse (EL) nr 307/2014 (4) (edaspidi „2014. aasta määrus“), millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (5) artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4

5

| (6) | 2014. aasta määrusega vähendati teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu 12,8 %-st 3,6 %-ni. |
| --- | --- |

(6)

2014. aasta määrusega vähendati teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu 12,8 %-st 3,6 %-ni.

| (7) | Pärast uurimise taasalustamist pikendati meetmete kehtivusaega komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1996 (6) (edaspidi „2019. aasta aegumise läbivaatamise määrus“), millega kehtestatakse pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. See on RK ja teiste eksportivate tootjate suhtes praegu kohaldatav määrus. |
| --- | --- |

(7)

Pärast uurimise taasalustamist pikendati meetmete kehtivusaega komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1996 (6) (edaspidi „2019. aasta aegumise läbivaatamise määrus“), millega kehtestatakse pärast alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks. See on RK ja teiste eksportivate tootjate suhtes praegu kohaldatav määrus.

6

1.2.   Üldkohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsused

Üldkohtu ja Euroopa Liidu Kohtu otsused

| (8) | Association européenne des transformateurs de maïs doux (edaspidi „AETMD“) esitas 18. juunil 2014 Euroopa Liidu Üldkohtule (edaspidi „Üldkohus“) hagi, taotledes 2014. aasta määruse tühistamist. |
| --- | --- |

(8)

Association européenne des transformateurs de maïs doux (edaspidi „AETMD“) esitas 18. juunil 2014 Euroopa Liidu Üldkohtule (edaspidi „Üldkohus“) hagi, taotledes 2014. aasta määruse tühistamist.

| (9) | Üldkohus tühistas oma 14. detsembri 2017. aasta otsusega (edaspidi „Üldkohtu otsus“) (7) 2014. aasta määruse. |
| --- | --- |

(9)

Üldkohus tühistas oma 14. detsembri 2017. aasta otsusega (edaspidi „Üldkohtu otsus“) (7) 2014. aasta määruse.

7

| (10) | RK esitas 23. veebruaril 2018 apellatsioonkaebuse, paludes Üldkohtu otsus tühistada. |
| --- | --- |

(10)

RK esitas 23. veebruaril 2018 apellatsioonkaebuse, paludes Üldkohtu otsus tühistada.

| (11) | Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) jättis 28. märtsi 2019. aasta otsusega (edaspidi „Euroopa Kohtu otsus“) (8) RK apellatsioonkaebuse põhjendamatuse tõttu rahuldamata ja Üldkohtu otsuse jõusse. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „Euroopa Kohus“) jättis 28. märtsi 2019. aasta otsusega (edaspidi „Euroopa Kohtu otsus“) (8) RK apellatsioonkaebuse põhjendamatuse tõttu rahuldamata ja Üldkohtu otsuse jõusse.

8

| (12) | Euroopa Kohus kinnitas Üldkohtu järeldust, et AETMD menetlusõigusi on rikutud seoses tema taotlusega avalikustada teave kulude võimaliku ebaõige jaotamise kohta RK ja temaga seotud üksuse AgriFresh Co., Ltd. (edaspidi „AgriFresh“) vahel; kulude jaotamine oli üks võimalikest tootmiskulude vähendamise põhjustest, mille RK esitas oma vahepealse läbivaatamise taotluse toetuseks. Üldkohus leidis, et AETMD ei olnud haldusmenetluse käigus saanud teavet, mis oleks võimaldanud tal tõhusalt oma seisukoha teatavaks teha. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Kohus kinnitas Üldkohtu järeldust, et AETMD menetlusõigusi on rikutud seoses tema taotlusega avalikustada teave kulude võimaliku ebaõige jaotamise kohta RK ja temaga seotud üksuse AgriFresh Co., Ltd. (edaspidi „AgriFresh“) vahel; kulude jaotamine oli üks võimalikest tootmiskulude vähendamise põhjustest, mille RK esitas oma vahepealse läbivaatamise taotluse toetuseks. Üldkohus leidis, et AETMD ei olnud haldusmenetluse käigus saanud teavet, mis oleks võimaldanud tal tõhusalt oma seisukoha teatavaks teha.

2.   EUROOPA KOHTU OTSUSTE RAKENDAMINE

EUROOPA KOHTU OTSUSTE RAKENDAMINE

| (13) | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud täitma Euroopa Kohtu otsuseid. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on praegusel juhul dumpinguvastane uurimine, tähendab Euroopa Kohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Euroopa Kohtu tuvastatud õigusvastasus (9). |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artiklile 266 on liidu institutsioonid kohustatud täitma Euroopa Kohtu otsuseid. Liidu institutsioonide vastuvõetud akti tühistamise korral haldusmenetluse käigus, nagu seda on praegusel juhul dumpinguvastane uurimine, tähendab Euroopa Kohtu otsuse täitmine tühistatud akti asendamist uue aktiga, millest on kõrvaldatud Euroopa Kohtu tuvastatud õigusvastasus (9).

9

| (14) | Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil õigusvastasus aset leidis (10). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Seega on komisjonil kohtuotsust täites võimalus parandada neid menetlusaspekte, mis viisid määruse tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata need osad, mida kohtuotsus ei mõjuta (11). |
| --- | --- |

(14)

Euroopa Kohtu praktika kohaselt võib tühistatud akti asendamise eesmärgil toimuvat menetlust jätkata hetkest, mil õigusvastasus aset leidis (10). See tähendab eelkõige, et olukorras, kus haldusmenetluse lõpetamise akt tühistatakse, ei pruugi see tühistamine tingimata mõjutada ettevalmistavaid akte, näiteks dumpinguvastase menetluse algatamist käsitlevat akti. Seega on komisjonil kohtuotsust täites võimalus parandada neid menetlusaspekte, mis viisid määruse tühistamiseni, jättes samal ajal muutmata need osad, mida kohtuotsus ei mõjuta (11).

10

11

| (15) | 2014. aasta määrus tühistati, kuna kõnealuse haldusmenetluse ühes etapis ei järgitud kaitseõigust, st AETMD-le ei avaldatud teatavat teavet RK restruktureerimise kohta ning selle restruktureerimise mõju kohta nii hinnangu aluseks olnud asjaolude muutumise püsivuse hindamisele kui ka dumpingumarginaali arvutamisele (12). |
| --- | --- |

(15)

2014. aasta määrus tühistati, kuna kõnealuse haldusmenetluse ühes etapis ei järgitud kaitseõigust, st AETMD-le ei avaldatud teatavat teavet RK restruktureerimise kohta ning selle restruktureerimise mõju kohta nii hinnangu aluseks olnud asjaolude muutumise püsivuse hindamisele kui ka dumpingumarginaali arvutamisele (12).

12

| (16) | Seetõttu tuleks Euroopa Kohtu otsuste täitmiseks taasalustada uurimist, et uurida AETMD poolt haldusmenetluse käigus tõstatatud küsimust kulude võimaliku ebaõige jaotamise kohta RK ja AgriFreshi vahel, mis võib lisaks RK tegevuse ratsionaliseerimisele olla üks tootmiskulude vähendamise võimalikke põhjuseid, järgides täielikult AETMD kaitseõigust, nagu seda on teinud liidu kohtud. Seevastu järeldused, mida hagejad ei vaidlustanud või mille Üldkohus tagasi lükkas või mida ta ei analüüsinud (edaspidi „vaidlustamata või kinnitatud järeldused“), jäävad kehtima. Neid järeldusi on kirjeldatud ja hinnatud 2014. aasta määruses. Nende vaidlustamata või kinnitatud järeldustega seoses viitab komisjon 2014. aasta määruse tekstile, (13) nagu see on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (14). |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu tuleks Euroopa Kohtu otsuste täitmiseks taasalustada uurimist, et uurida AETMD poolt haldusmenetluse käigus tõstatatud küsimust kulude võimaliku ebaõige jaotamise kohta RK ja AgriFreshi vahel, mis võib lisaks RK tegevuse ratsionaliseerimisele olla üks tootmiskulude vähendamise võimalikke põhjuseid, järgides täielikult AETMD kaitseõigust, nagu seda on teinud liidu kohtud. Seevastu järeldused, mida hagejad ei vaidlustanud või mille Üldkohus tagasi lükkas või mida ta ei analüüsinud (edaspidi „vaidlustamata või kinnitatud järeldused“), jäävad kehtima. Neid järeldusi on kirjeldatud ja hinnatud 2014. aasta määruses. Nende vaidlustamata või kinnitatud järeldustega seoses viitab komisjon 2014. aasta määruse tekstile, (13) nagu see on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas (14).

13

Euroopa Liidu Teatajas

14

| (17) | Euroopa Kohtu otsuste rakendamiseks avaldas komisjon teate (15) teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade importi käsitleva ja 2014. aasta määruse vastuvõtmiseni viinud dumpinguvastase uurimise taasalustamise kohta osas, mis on seotud RK-ga. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Kohtu otsuste rakendamiseks avaldas komisjon teate (15) teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade importi käsitleva ja 2014. aasta määruse vastuvõtmiseni viinud dumpinguvastase uurimise taasalustamise kohta osas, mis on seotud RK-ga.

15

| (18) | Huvitatud isikuid teavitati dumpinguvastase uurimise taasalustamisest teate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(18)

Huvitatud isikuid teavitati dumpinguvastase uurimise taasalustamisest teate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

| (19) | Komisjon teatas RK-le, eksportiva riigi esindajatele ja AETMD-le ametlikult uurimise osalisest taasalustamisest. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon teatas RK-le, eksportiva riigi esindajatele ja AETMD-le ametlikult uurimise osalisest taasalustamisest.

| (20) | Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda enda ärakuulamist teates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(20)

Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda enda ärakuulamist teates sätestatud tähtaja jooksul.

2.1.   Euroopa Kohtu otsuste rakendamise menetluslikud etapid

Euroopa Kohtu otsuste rakendamise menetluslikud etapid

| (21) | Pärast uurimise taasalustamist saatis komisjon RK-le ja temaga seotud äriühingutele küsimustiku uurimisaluse toote tootmiskulude kohta, sealhulgas selliste kulude äriühingutevaheliste aspektide kohta. |
| --- | --- |

(21)

Pärast uurimise taasalustamist saatis komisjon RK-le ja temaga seotud äriühingutele küsimustiku uurimisaluse toote tootmiskulude kohta, sealhulgas selliste kulude äriühingutevaheliste aspektide kohta.

| (22) | Küsimustikule vastasid äriühingud RK, Agripure Holdings Public Co. Ltd., AgriFresh ja Sweet Corn Products Co. Ltd. |
| --- | --- |

(22)

Küsimustikule vastasid äriühingud RK, Agripure Holdings Public Co. Ltd., AgriFresh ja Sweet Corn Products Co. Ltd.

| (23) | Komisjon tegi alusmääruse artikli 16 kohase kontrollkäigu nelja Tai äriühingu valdustesse, et kontrollida küsimustiku vastustes esitatud teavet.






  — | River Kwai International Food Industry Co., Ltd, Kanchanaburi, Tai; |
| --- | --- | --- |

(23)

Komisjon tegi alusmääruse artikli 16 kohase kontrollkäigu nelja Tai äriühingu valdustesse, et kontrollida küsimustiku vastustes esitatud teavet.

—

River Kwai International Food Industry Co., Ltd, Kanchanaburi, Tai;

| — | AgriFresh Co. Ltd., Kanchanaburi, Tai; |
| --- | --- |

—

AgriFresh Co. Ltd., Kanchanaburi, Tai;

| — | Agripure Holdings Public Co. Ltd., Bangkok, Tai; |
| --- | --- |

—

Agripure Holdings Public Co. Ltd., Bangkok, Tai;

| — | Suhkyrn Corn Products Co. Ltd., Kanchanaburi, Tai. |
| --- | --- |

—

Suhkyrn Corn Products Co. Ltd., Kanchanaburi, Tai.

2.2.   Uurimisperiood

Uurimisperiood

| (24) | Käesolev uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). |
| --- | --- |

(24)

Käesolev uurimine hõlmab ajavahemikku 1. juulist 2011 kuni 31. detsembrini 2012 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“).

2.3.   River Kwai International Food Industry Co., Ltd ja sellega seotud äriühingute vahelise kulude jaotamise uurimine

River Kwai International Food Industry Co., Ltd ja sellega seotud äriühingute vahelise kulude jaotamise uurimine

| (25) | Euroopa Kohtu otsustes nõuti, et komisjon vaataks uuesti läbi kulude jaotuse RK ja tema tütarettevõtja AgriFreshi vahel. Komisjon vaatas kõigepealt läbi kontserni struktuuri, et tagada kõigi asjakohaste kulude arvessevõtmine, mida võidi või oleks tulnud kontserni äriühingutelt sisse nõuda või nende vahel jaotada ning mis võisid mõjutada River Kwai International Food Industry Co., Ltd ja/või AgriFreshi tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(25)

Euroopa Kohtu otsustes nõuti, et komisjon vaataks uuesti läbi kulude jaotuse RK ja tema tütarettevõtja AgriFreshi vahel. Komisjon vaatas kõigepealt läbi kontserni struktuuri, et tagada kõigi asjakohaste kulude arvessevõtmine, mida võidi või oleks tulnud kontserni äriühingutelt sisse nõuda või nende vahel jaotada ning mis võisid mõjutada River Kwai International Food Industry Co., Ltd ja/või AgriFreshi tootmiskulusid.

| (26) | Sellega seoses tegi komisjon kindlaks veel kaks kontserni kuuluvat äriühingut – Agripure Holdings Public Co. Ltd (RK emaettevõtja, edaspidi „Agripure“) ja Sweet Corn Products Co. Ltd. (samuti Kanchanaburis asuv RK tütarettevõtja, edaspidi „SCP“) –, kelle kulusid oli vaja üksikasjalikumalt uurida. |
| --- | --- |

(26)

Sellega seoses tegi komisjon kindlaks veel kaks kontserni kuuluvat äriühingut – Agripure Holdings Public Co. Ltd (RK emaettevõtja, edaspidi „Agripure“) ja Sweet Corn Products Co. Ltd. (samuti Kanchanaburis asuv RK tütarettevõtja, edaspidi „SCP“) –, kelle kulusid oli vaja üksikasjalikumalt uurida.

| (27) | Lisaks põhjendustes 28–50 kirjeldatud elementidele võttis komisjon oma hinnangus arvesse ka järgmisi AETMD poolt käesoleva uurimise taasalustamise menetluse raames esitatud väiteid:






  i) | RK- ja AgriFreshi-poolse ühistelt tarnijatelt tooraine ostu hinnaga manipuleerimine, mis seisnes selles, et RK maksis turuhinnast madalamat hinda, et kunstlikult vähendada oma tootmiskulusid ja normaalväärtust, samal ajal kui AgriFresh maksis samale tarnijale turuhinnast kõrgemat hinda; ning |
| --- | --- | --- |

(27)

Lisaks põhjendustes 28–50 kirjeldatud elementidele võttis komisjon oma hinnangus arvesse ka järgmisi AETMD poolt käesoleva uurimise taasalustamise menetluse raames esitatud väiteid:

i)

RK- ja AgriFreshi-poolse ühistelt tarnijatelt tooraine ostu hinnaga manipuleerimine, mis seisnes selles, et RK maksis turuhinnast madalamat hinda, et kunstlikult vähendada oma tootmiskulusid ja normaalväärtust, samal ajal kui AgriFresh maksis samale tarnijale turuhinnast kõrgemat hinda; ning

| ii) | RK ei pruukinud osta minimaisi AgriFreshilt turuhinnaga, sest äriühingute vahel võis olla sõlmitud kompensatsioonikokkulepe. |
| --- | --- |

ii)

RK ei pruukinud osta minimaisi AgriFreshilt turuhinnaga, sest äriühingute vahel võis olla sõlmitud kompensatsioonikokkulepe.

| (28) | Komisjon leidis, et RK kõige tavalisem tooraine on konservipurgid, kaaned ja noored maisitõlvikud. Kuna AgriFreshi müüdavate värskete toodete jaoks konservipurke ja kaasi ei kasutata, vaatas komisjon läbi RK-le noori maisitõlvikuid tarnivate ettevõtjate raamatupidamisarvestuse. Komisjon leidis, et RK-l oli palju võrreldava keskmise hinnaga noorte maisitõlvikute tarnijaid ja et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Agrifresh RK-le noori maisitõlvikuid ei müünud. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon leidis, et RK kõige tavalisem tooraine on konservipurgid, kaaned ja noored maisitõlvikud. Kuna AgriFreshi müüdavate värskete toodete jaoks konservipurke ja kaasi ei kasutata, vaatas komisjon läbi RK-le noori maisitõlvikuid tarnivate ettevõtjate raamatupidamisarvestuse. Komisjon leidis, et RK-l oli palju võrreldava keskmise hinnaga noorte maisitõlvikute tarnijaid ja et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil Agrifresh RK-le noori maisitõlvikuid ei müünud.

| (29) | Lisaks leidis komisjon, et kulusid, mis olid seotud minimaisiga, mida RK AgriFreshilt ostis, ei arvatud nende RK tootmiskulude hulka, mis on seotud uurimisaluse tootega, (16) kuna minimais ei ole uurimisaluse toote tooraine. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks leidis komisjon, et kulusid, mis olid seotud minimaisiga, mida RK AgriFreshilt ostis, ei arvatud nende RK tootmiskulude hulka, mis on seotud uurimisaluse tootega, (16) kuna minimais ei ole uurimisaluse toote tooraine.

16

2.3.1.   Agripure Holdings Public Co. Ltd

Agripure Holdings Public Co. Ltd

Haldustasu

Haldustasu

| (30) | Agripure nõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil RK-lt märkimisväärset haldustasu. Seda tasu teistelt kontserni kuuluvatelt äriühingutelt ei nõutud. Tasu määra korrigeeriti regulaarselt, et tasu kataks kõik Agripure kulud ja Agripure teeniks kasumit. Agripure poolt lepingu alusel osutatud teenused olid juhtimisnõustamine, strateegia-, korraldus-, sisekontrolli- ja finantsteenused. Komisjonile teatati, et tasu hõlmas ka turustamist, mida Agripure töötajad tegid peaaegu eranditult RK kasuks. |
| --- | --- |

(30)

Agripure nõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil RK-lt märkimisväärset haldustasu. Seda tasu teistelt kontserni kuuluvatelt äriühingutelt ei nõutud. Tasu määra korrigeeriti regulaarselt, et tasu kataks kõik Agripure kulud ja Agripure teeniks kasumit. Agripure poolt lepingu alusel osutatud teenused olid juhtimisnõustamine, strateegia-, korraldus-, sisekontrolli- ja finantsteenused. Komisjonile teatati, et tasu hõlmas ka turustamist, mida Agripure töötajad tegid peaaegu eranditult RK kasuks.

| (31) | Teatavad Agripure osakonnad osutasid aga selliseid teenuseid, millest oleks kasu saanud ka teised kontserni kuuluvad äriühingud, nimelt AgriFresh ja SCP. Seetõttu leidis komisjon, et RK ei olnud oma raamatupidamisarvestuses näidanud tegelikust väiksemana haldustasu, mida RK maksis Agripurele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(31)

Teatavad Agripure osakonnad osutasid aga selliseid teenuseid, millest oleks kasu saanud ka teised kontserni kuuluvad äriühingud, nimelt AgriFresh ja SCP. Seetõttu leidis komisjon, et RK ei olnud oma raamatupidamisarvestuses näidanud tegelikust väiksemana haldustasu, mida RK maksis Agripurele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

Kontsernisisene laen Agripurelt RK-le

Kontsernisisene laen Agripurelt RK-le

| (32) | Agripure andis RK-le lühiajalist laenu intressimääraga 4–6 % aastas, mille RK umbes 40 päeva jooksul tagasi maksis. Intressimäära peeti reaalturuväärtusele vastavaks, sest see oli võrreldav mitteseotud finantseerimisasutustelt saadud muude lühiajaliste laenude intressimääraga (intressimäär oli samuti 4–6 % aastas). Arvestades väga lühikest laenutähtaega, ei olnud RK tegelikud intressikulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärsed. |
| --- | --- |

(32)

Agripure andis RK-le lühiajalist laenu intressimääraga 4–6 % aastas, mille RK umbes 40 päeva jooksul tagasi maksis. Intressimäära peeti reaalturuväärtusele vastavaks, sest see oli võrreldav mitteseotud finantseerimisasutustelt saadud muude lühiajaliste laenude intressimääraga (intressimäär oli samuti 4–6 % aastas). Arvestades väga lühikest laenutähtaega, ei olnud RK tegelikud intressikulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärsed.

2.3.2.   Sweet Corn Products Co. Ltd., Kanchanaburi, Tai

Sweet Corn Products Co. Ltd., Kanchanaburi, Tai

| (33) | SCP tegevuskoht on RK-ga samas kohas, kuigi tema peakorter asub mõne kilomeetri kaugusel. |
| --- | --- |

(33)

SCP tegevuskoht on RK-ga samas kohas, kuigi tema peakorter asub mõne kilomeetri kaugusel.

| (34) | Tehti kindlaks, et SCP müüs RK-le suhkrumaisi seemneid turuhinnaga ja RK ei arvanud ostukulu uurimisaluse tootega seotud kulude hulka, kuna RK ei kasuta suhkrumaisi seemneid toorainena uurimisaluse toote tootmisel. |
| --- | --- |

(34)

Tehti kindlaks, et SCP müüs RK-le suhkrumaisi seemneid turuhinnaga ja RK ei arvanud ostukulu uurimisaluse tootega seotud kulude hulka, kuna RK ei kasuta suhkrumaisi seemneid toorainena uurimisaluse toote tootmisel.

| (35) | SCP rentis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil RK territooriumil väikest maatükki. Kuna maa väärtuselt amortisatsiooni ei arvestata, ei arvatud RK kulude hulka selle maatükiga seotud kulusid ning samal ajal ei arvatud RK renditulu uurimisaluse tootega seotud tulude hulka. Seega renditulu RK kulusid ei mõjutanud. |
| --- | --- |

(35)

SCP rentis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil RK territooriumil väikest maatükki. Kuna maa väärtuselt amortisatsiooni ei arvestata, ei arvatud RK kulude hulka selle maatükiga seotud kulusid ning samal ajal ei arvatud RK renditulu uurimisaluse tootega seotud tulude hulka. Seega renditulu RK kulusid ei mõjutanud.

2.3.3.   RK ja AgriFreshi vahel jagatud kulud

RK ja AgriFreshi vahel jagatud kulud

| (36) | Komisjon vaatas läbi kulud, mille tasus kas RK või AgriFresh ja mis nõuti teiselt äriühingult uuesti sisse või jaotati ümber teisele äriühingule. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon vaatas läbi kulud, mille tasus kas RK või AgriFresh ja mis nõuti teiselt äriühingult uuesti sisse või jaotati ümber teisele äriühingule.

Elektrikulud

Elektrikulud

| (37) | RK tasus algselt teatavad elektrikulud ja seejärel nõudis need sisse AgriFreshilt. Komisjon märkis, et sissenõutud summad olid võrreldavad, kuid veidi suuremad kui need oleksid olnud siis, kui kulud oleks jaotatud vastavalt kummagi äriühingu käibele. See oli siiski kooskõlas esitatud selgitusega, et AgriFreshi värskete toodete tootmisega kaasnevad suuremad jahutus- ja külmutuskulud. RK elektrikulud arvati uurimisaluse tootega seotud kulude hulka, samal ajal kui AgriFreshilt saadud tulu uurimisaluse tootega seotud tulude hulka ei arvatud. Seega järeldas komisjon, et uurimisaluse tootega seotud RK elektrikulusid ei olnud näidatud tegelikust väiksemana. |
| --- | --- |

(37)

RK tasus algselt teatavad elektrikulud ja seejärel nõudis need sisse AgriFreshilt. Komisjon märkis, et sissenõutud summad olid võrreldavad, kuid veidi suuremad kui need oleksid olnud siis, kui kulud oleks jaotatud vastavalt kummagi äriühingu käibele. See oli siiski kooskõlas esitatud selgitusega, et AgriFreshi värskete toodete tootmisega kaasnevad suuremad jahutus- ja külmutuskulud. RK elektrikulud arvati uurimisaluse tootega seotud kulude hulka, samal ajal kui AgriFreshilt saadud tulu uurimisaluse tootega seotud tulude hulka ei arvatud. Seega järeldas komisjon, et uurimisaluse tootega seotud RK elektrikulusid ei olnud näidatud tegelikust väiksemana.

Kvaliteedikontroll ja varuosad

Kvaliteedikontroll ja varuosad

| (38) | RK võtab AgriFreshilt tasu kvaliteedikontrolli eest, kuna AgriFreshil ei ole oma kvaliteedikontrolliosakonda, ning aeg-ajalt hoolduseks vajalike varuosade eest. RK kantud kulud arvati uurimisaluse tootega seotud kulude hulka. AgriFreshilt saadud tulu uurimisaluse tootega seotud tulude hulka ei arvatud. Seega ei olnud RK selliseid kulusid uurimisaluse toote puhul tegelikust väiksemana näidatud. |
| --- | --- |

(38)

RK võtab AgriFreshilt tasu kvaliteedikontrolli eest, kuna AgriFreshil ei ole oma kvaliteedikontrolliosakonda, ning aeg-ajalt hoolduseks vajalike varuosade eest. RK kantud kulud arvati uurimisaluse tootega seotud kulude hulka. AgriFreshilt saadud tulu uurimisaluse tootega seotud tulude hulka ei arvatud. Seega ei olnud RK selliseid kulusid uurimisaluse toote puhul tegelikust väiksemana näidatud.

2.3.4.   RK ja AgriFreshi vahelised tehingud

RK ja AgriFreshi vahelised tehingud

AgriFreshi poolt RK-lt renditud maa, ehitised ja masinad

AgriFreshi poolt RK-lt renditud maa, ehitised ja masinad

| (39) | Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimese kuue kuu jooksul rentis AgriFresh RK-lt RK territooriumil asuvat väikest maatükki ning ka mõnda masinat ja seadmeid külgneval maatükil. Sel ajal rentis AgriFresh külgnevat maatükki mitteseotud kolmandalt isikult. |
| --- | --- |

(39)

Läbivaatamisega seotud uurimisperioodi esimese kuue kuu jooksul rentis AgriFresh RK-lt RK territooriumil asuvat väikest maatükki ning ka mõnda masinat ja seadmeid külgneval maatükil. Sel ajal rentis AgriFresh külgnevat maatükki mitteseotud kolmandalt isikult.

| (40) | RK amortisatsioonikulud arvati uurimisaluse toote kulude hulka, samal ajal kui AgriFreshi renditulu kajastati muu tuluna ja seda ei arvatud uurimisaluse toote tulu hulka. Seega ei olnud uurimisaluse tootega seotud RK kulusid selles osas tegelikust väiksemana näidatud. |
| --- | --- |

(40)

RK amortisatsioonikulud arvati uurimisaluse toote kulude hulka, samal ajal kui AgriFreshi renditulu kajastati muu tuluna ja seda ei arvatud uurimisaluse toote tulu hulka. Seega ei olnud uurimisaluse tootega seotud RK kulusid selles osas tegelikust väiksemana näidatud.

| (41) | Alates 2012. aasta algusest ostis AgriFresh RK-lt värske toodangu tootmiseks vajalikud seadmed bilansilise väärtusega ning rentis maad ja väikese osa RK-ga samas kohas asuvast hoonest osapoolelt, keda võis pidada seotud osapooleks. See ei mõjutanud RK kulusid, mis olid seotud uurimisaluse tootega. |
| --- | --- |

(41)

Alates 2012. aasta algusest ostis AgriFresh RK-lt värske toodangu tootmiseks vajalikud seadmed bilansilise väärtusega ning rentis maad ja väikese osa RK-ga samas kohas asuvast hoonest osapoolelt, keda võis pidada seotud osapooleks. See ei mõjutanud RK kulusid, mis olid seotud uurimisaluse tootega.

| (42) | Lisaks rentis AgriFresh läbivaatamisega seotud uurimisperioodil RK-lt põllumajandusmaad. AgriFreshi makstud rendi hind ruutmeetri kohta oli väiksem kui see, mida AgriFresh maksis mitteseotud kolmandale isikule. RK kulusid see aga ei mõjutanud, sest tulu, mida RK sai, ei arvatud uurimisaluse tootega seotud tulude hulka. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks rentis AgriFresh läbivaatamisega seotud uurimisperioodil RK-lt põllumajandusmaad. AgriFreshi makstud rendi hind ruutmeetri kohta oli väiksem kui see, mida AgriFresh maksis mitteseotud kolmandale isikule. RK kulusid see aga ei mõjutanud, sest tulu, mida RK sai, ei arvatud uurimisaluse tootega seotud tulude hulka.

Laen AgriFreshilt RK-le

Laen AgriFreshilt RK-le

| (43) | AgriFresh andis RK-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga lühikeseks ajaks (kuus päeva) laenu intressimääraga 4–6 %. Laenu väga lühikese kestuse tõttu ei olnud makstud intress absoluutarvestuses märkimisväärne, samal ajal kui intressimäära peeti reaalturuväärtusele vastavaks, sest see oli kooskõlas intressimääradega, mida RK maksis mitteseotud finantsasutustele. |
| --- | --- |

(43)

AgriFresh andis RK-le läbivaatamisega seotud uurimisperioodil väga lühikeseks ajaks (kuus päeva) laenu intressimääraga 4–6 %. Laenu väga lühikese kestuse tõttu ei olnud makstud intress absoluutarvestuses märkimisväärne, samal ajal kui intressimäära peeti reaalturuväärtusele vastavaks, sest see oli kooskõlas intressimääradega, mida RK maksis mitteseotud finantsasutustele.

Halduspersonal

Halduspersonal

| (44) | Halduspersonaliga seoses uuriti AgriFreshilt sissenõutud kulusid ja leiti, et need on kooskõlas kummagi äriühingu käibega. Lisaks sellele ei arvatud RK poolt AgriFreshilt saadud tulu uurimisaluse tootega seotud tulude hulka. Seega ei olnud RK kulusid selles osas tegelikust väiksemana näidatud. |
| --- | --- |

(44)

Halduspersonaliga seoses uuriti AgriFreshilt sissenõutud kulusid ja leiti, et need on kooskõlas kummagi äriühingu käibega. Lisaks sellele ei arvatud RK poolt AgriFreshilt saadud tulu uurimisaluse tootega seotud tulude hulka. Seega ei olnud RK kulusid selles osas tegelikust väiksemana näidatud.

Muud kulud

Muud kulud

| (45) | Uuriti mõlema äriühingu proovibilansis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sisaldunud kulukontosid, et teha kindlaks, kas oli muid kuluartikleid, mis tundusid olevat RK puhul ebatavaliselt madalad või AgriFreshi puhul ebatavaliselt kõrged, mis võis osutada võimalusele, et kulusid on äriühingute vahel jaotades neile rohkem või vähem jaotatud. Muude kulude uurimine selliseid kahtlusi ei tekitanud. |
| --- | --- |

(45)

Uuriti mõlema äriühingu proovibilansis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil sisaldunud kulukontosid, et teha kindlaks, kas oli muid kuluartikleid, mis tundusid olevat RK puhul ebatavaliselt madalad või AgriFreshi puhul ebatavaliselt kõrged, mis võis osutada võimalusele, et kulusid on äriühingute vahel jaotades neile rohkem või vähem jaotatud. Muude kulude uurimine selliseid kahtlusi ei tekitanud.

| (46) | Komisjon vaatas läbi ka kontserni äriühingute vahelise raamatupidamisarvestuse, kuid ei tuvastanud põhjendamatut kulude jaotust. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon vaatas läbi ka kontserni äriühingute vahelise raamatupidamisarvestuse, kuid ei tuvastanud põhjendamatut kulude jaotust.

2.4.   Järeldus kulude jaotamise kohta RK ja AgriFreshi ning teiste kontserni kuuluvate äriühingute vahel

Järeldus kulude jaotamise kohta RK ja AgriFreshi ning teiste kontserni kuuluvate äriühingute vahel

| (47) | Vastavalt Euroopa Kohtu otsustele kontrollis komisjon üksikasjalikult RK ja tema tütarettevõtja AgriFreshi vahelist kulude jaotust. Samuti laiendas ta oma uurimise ulatust, et hõlmata kulude jaotus RK ja tema emaettevõtja Agripure ning tütarettevõtja SCP vahel. |
| --- | --- |

(47)

Vastavalt Euroopa Kohtu otsustele kontrollis komisjon üksikasjalikult RK ja tema tütarettevõtja AgriFreshi vahelist kulude jaotust. Samuti laiendas ta oma uurimise ulatust, et hõlmata kulude jaotus RK ja tema emaettevõtja Agripure ning tütarettevõtja SCP vahel.

| (48) | Seoses haldustasuga, mida Agripure RK-lt nõudis, leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud RK kulusid selles osas tegelikust väiksemana näidatud. |
| --- | --- |

(48)

Seoses haldustasuga, mida Agripure RK-lt nõudis, leidis komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ei olnud RK kulusid selles osas tegelikust väiksemana näidatud.

| (49) | Elektrikulude, kvaliteedikontrolli ja varuosade puhul ei näidatud RK-lt nõutud ja uurimisaluse toote arvele kantud summasid tegelikust väiksemana ning AgriFreshilt saadud tulu ei vähendanud uurimisaluse toote kulusid. |
| --- | --- |

(49)

Elektrikulude, kvaliteedikontrolli ja varuosade puhul ei näidatud RK-lt nõutud ja uurimisaluse toote arvele kantud summasid tegelikust väiksemana ning AgriFreshilt saadud tulu ei vähendanud uurimisaluse toote kulusid.

| (50) | Maa, hoonete ja masinate puhul, mida RK rentis AgriFreshile ja SCP-le, arvati RK vastavad amortisatsioonikulud uurimisaluse toote kulude hulka ning neid ei tasaarvestatud AgriFreshilt ja SCP-lt saadud tuluga. Seega ei näidatud uurimisaluse toote kulusid tegelikust väiksemana. |
| --- | --- |

(50)

Maa, hoonete ja masinate puhul, mida RK rentis AgriFreshile ja SCP-le, arvati RK vastavad amortisatsioonikulud uurimisaluse toote kulude hulka ning neid ei tasaarvestatud AgriFreshilt ja SCP-lt saadud tuluga. Seega ei näidatud uurimisaluse toote kulusid tegelikust väiksemana.

| (51) | Laenud, mis RK sai Agripurelt ja AgriFreshilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, olid nii reaalturuväärtusele vastava intressimääraga kui ka väga lühiajalised, mis tähendab, et intressimaksed ei olnud RK kogukuludes märkimisväärsed. |
| --- | --- |

(51)

Laenud, mis RK sai Agripurelt ja AgriFreshilt läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, olid nii reaalturuväärtusele vastava intressimääraga kui ka väga lühiajalised, mis tähendab, et intressimaksed ei olnud RK kogukuludes märkimisväärsed.

| (52) | Lisaks leidis komisjon, et RK poolt AgriFreshilt halduskulude sissenõudmine oli mõistlik, samal ajal kui kulukontode ja äriühingutevahelise raamatupidamisarvestuse läbivaatamine ei tekitanud muid kahtlusi seoses ebasobiva kulude jaotamisega. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks leidis komisjon, et RK poolt AgriFreshilt halduskulude sissenõudmine oli mõistlik, samal ajal kui kulukontode ja äriühingutevahelise raamatupidamisarvestuse läbivaatamine ei tekitanud muid kahtlusi seoses ebasobiva kulude jaotamisega.

| (53) | Lisaks ei leidnud komisjon tõendeid RK ja AgriFreshi poolt ühistelt tarnijatelt tooraine ostu hinnaga manipuleerimise kohta ning tegi kindlaks, et RK poolt AgriFreshilt minimaisi ja SCP-lt suhkrumaisi seemnete ostmise kulu ei arvatud uurimisaluse tootega seotud kulude hulka ning see ei mõjutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks ei leidnud komisjon tõendeid RK ja AgriFreshi poolt ühistelt tarnijatelt tooraine ostu hinnaga manipuleerimise kohta ning tegi kindlaks, et RK poolt AgriFreshilt minimaisi ja SCP-lt suhkrumaisi seemnete ostmise kulu ei arvatud uurimisaluse tootega seotud kulude hulka ning see ei mõjutanud uurimisaluse toote tootmiskulusid.

| (54) | Seetõttu ei tuvastanud komisjon kulude liiga suurt jaotamist RK-lt AgriFreshile või teistele kontserni äriühingutele, keda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti. |
| --- | --- |

(54)

Seetõttu ei tuvastanud komisjon kulude liiga suurt jaotamist RK-lt AgriFreshile või teistele kontserni äriühingutele, keda läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuriti.

| (55) | Selle tulemusena leidis komisjon, et järeldused tootmiskulude kohta, mida kasutati normaalväärtuse ja vahepealse läbivaatamise käigus arvutatud dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks, nagu on kirjeldatud 2014. aasta määruses, jäävad kehtima, nagu on selgitatud põhjenduses 16. Peale selle kinnitas 2014. aasta määruse vastuvõtmiseni viinud uurimine, et võrreldes esialgse uurimisperioodiga ei tootnud ega müünud RK äriühingu restruktureerimise tõttu enam teatavaid muid tooteid. Taasalustatud uurimise käigus kinnitas komisjon, et see muutus on mõjutanud RK uurimisaluse toote tootmiskulusid, mille tulemuseks on madalam dumpingumarginaal. Seega jäävad kehtima ka 2014. aasta määruses esitatud järeldused asjaolude muutuse püsivuse kohta, nagu on selgitatud põhjenduses 16. |
| --- | --- |

(55)

Selle tulemusena leidis komisjon, et järeldused tootmiskulude kohta, mida kasutati normaalväärtuse ja vahepealse läbivaatamise käigus arvutatud dumpingumarginaali kindlaksmääramiseks, nagu on kirjeldatud 2014. aasta määruses, jäävad kehtima, nagu on selgitatud põhjenduses 16. Peale selle kinnitas 2014. aasta määruse vastuvõtmiseni viinud uurimine, et võrreldes esialgse uurimisperioodiga ei tootnud ega müünud RK äriühingu restruktureerimise tõttu enam teatavaid muid tooteid. Taasalustatud uurimise käigus kinnitas komisjon, et see muutus on mõjutanud RK uurimisaluse toote tootmiskulusid, mille tulemuseks on madalam dumpingumarginaal. Seega jäävad kehtima ka 2014. aasta määruses esitatud järeldused asjaolude muutuse püsivuse kohta, nagu on selgitatud põhjenduses 16.

| (56) | Olgu märgitud, et alusmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt kohaldati 2019. aasta aegumise läbivaatamisel seoses RK-ga sama metoodikat nagu 2014. aasta määruses. Kuna uurimise taasalustamine kinnitas 2014. aasta määruse järeldusi, ei mõjuta see 2019. aasta aegumise läbivaatamise järeldusi, eelkõige 2019. aasta aegumise läbivaatamise määruse põhjenduses 63 nimetatud dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(56)

Olgu märgitud, et alusmääruse artikli 11 lõike 9 kohaselt kohaldati 2019. aasta aegumise läbivaatamisel seoses RK-ga sama metoodikat nagu 2014. aasta määruses. Kuna uurimise taasalustamine kinnitas 2014. aasta määruse järeldusi, ei mõjuta see 2019. aasta aegumise läbivaatamise järeldusi, eelkõige 2019. aasta aegumise läbivaatamise määruse põhjenduses 63 nimetatud dumpingumarginaali.

2.5.   Järeldus

Järeldus

| (57) | Eespool esitatud järelduste põhjal tuleks uuesti kehtestada 2014. aasta määrusega RK suhtes kehtestatud 3,6 % suurune kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(57)

Eespool esitatud järelduste põhjal tuleks uuesti kehtestada 2014. aasta määrusega RK suhtes kehtestatud 3,6 % suurune kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata.

3.   TEAVITAMINE

TEAVITAMINE

| (58) | 1. detsembril 2020 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid eespool esitatud järeldustest, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku kehtestada teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade RK-poolse impordi suhtes 3,6 % suurune dumpinguvastane tollimaks. Ta esitas huvitatud isikutele ka olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses rakendusmäärusi (EL) nr 875/2013 ja (EL) 2019/1996 muuta. Neile anti ka 10 päeva aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(58)

1. detsembril 2020 teavitas komisjon kõiki huvitatud isikuid eespool esitatud järeldustest, mille põhjal ta kavatses teha ettepaneku kehtestada teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade RK-poolse impordi suhtes 3,6 % suurune dumpinguvastane tollimaks. Ta esitas huvitatud isikutele ka olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses rakendusmäärusi (EL) nr 875/2013 ja (EL) 2019/1996 muuta. Neile anti ka 10 päeva aega esitada pärast kõnealust teatavakstegemist oma märkused. Ühtegi märkust ei esitatud.

4.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (59) | Selle hinnangu põhjal pidas komisjon asjakohaseks muuta Taist pärit teatavate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade RK-poolse impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu. Muudetud dumpinguvastane tollimaks kehtib ilma ajalise katkestuseta alates 2014. aasta määruse jõustumisest (st alates 28. märtsist 2014). Tolliasutustele antakse korraldus RK impordilt asjakohased summad sisse nõuda ja vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi maksta. |
| --- | --- |

(59)

Selle hinnangu põhjal pidas komisjon asjakohaseks muuta Taist pärit teatavate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade RK-poolse impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu. Muudetud dumpinguvastane tollimaks kehtib ilma ajalise katkestuseta alates 2014. aasta määruse jõustumisest (st alates 28. märtsist 2014). Tolliasutustele antakse korraldus RK impordilt asjakohased summad sisse nõuda ja vastavalt kohaldatavatele tollialastele õigusaktidele seni kogutud üleliigsed summad tagasi maksta.

5.   MEETMETE KESTUS

MEETMETE KESTUS

| (60) | Käesolev menetlus ei mõjuta kuupäeva, mil rakendusmäärusega (EL) 2019/1996 kehtestatud meetmed kaotavad alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kehtivuse. |
| --- | --- |

(60)

Käesolev menetlus ei mõjuta kuupäeva, mil rakendusmäärusega (EL) 2019/1996 kehtestatud meetmed kaotavad alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt kehtivuse.

| (61) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(61)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse alates 28. märtsist 2014 Taist pärit ja äriühingu River Kwai International Food Industry Co., Ltd (Kanchanaburi, Tai) toodetud, praegu CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted) lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja äriühingu River Kwai International Food Industry Co., Ltd toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on 3,6 % (TARICi lisakood A791). Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid õigusnorme.

Artikkel 2

Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida äriühing River Kwai International Food Industry Co., Ltd. on maksnud vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, või vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2019/1996, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, ja mis ületab artiklis 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, kuulub tagasimaksmisele või vähendamisele.

Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda liikmesriikide tolliasutustelt kooskõlas kehtivate tollialaste õigusaktidega.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 2. septembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 244, 13.9.2013, lk 1).

2

(3)  Uurimisalune toode on sama mis 2014. aasta määruse vastuvõtmiseni viinud uurimises, nimelt Taist pärit, praegu CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad (v.a rubriigi 2006 tooted).

3

Zea mays var. saccharata

Zea mays var. saccharata

(4)  Nõukogu 24. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 307/2014, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 875/2013, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist Taist pärinevate toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 91, 27.3.2014, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

5

(6)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1996, millega kehtestatakse pärast määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Tai Kuningriigist pärit toiduks valmistatud või konservitud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 310, 2.12.2019, lk 6).

6

(7)  Kohtuotsus, Üldkohus, 14. detsember 2017, Association européenne des transformateurs de maïs doux (AETMD) vs. nõukogu, T-460/14, ei avaldata, ECLI: EU:T:2017:916.

7

vs.

(8)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 28. märts 2019, River Kwai International Food Industry Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, C-144/18 P, ECLI:EU:C:2019:266.

8

vs.

(9)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. aprill 1988, Asteris AE jt ning Kreeka Vabariik vs. komisjon, liidetud kohtuasjad 97, 193, 99 ja 215/86, ECLI:EU:C:1988:199, punktid 27 ja 28.

9

vs.

(10)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. november 1998, Hispaania Kuningriik vs. komisjon, C-415/96, ECLI:EU:C:1998:533, punkt 31; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. oktoober 2000, Industrie des Poudres Spheriques vs. nõukogu, C-458/98 P, ECLI:EU:C:2000:531, punktid 80–85; kohtuotsus, Esimese Astme Kohus, 9. juuli 2008, Alitalia vs. komisjon, T-301/01, ECLI:EU:T:2008:262, punktid 99 ja 142; kohtuotsus, Üldkohus, 12. mai 2011, Region Nord-Pas-de-Calais ja Communauté d’agglomération du Douaisis vs. komisjon, liidetud kohtuasjad T-267/08 ja T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, punkt 83.

10

vs.

vs.

vs.

vs.

(11)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. juuni 2016, komisjon vs. McBride, C-361/14 P, ECLI:EU:C:2016:434, punkt 56; vt ka dumpingu valdkonnas tehtud kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. oktoober 2000, Industrie des Poudres Spheriques vs. nõukogu, C-458/98 P, ECLI:EU:C:2000:531, punkt 84.

11

vs

vs.

(12)  Euroopa Kohtu otsus, punkt 37; Üldkohtu otsus, punkt 72.

12

(13)  Vt mutatis mutandis kohtuotsus, Üldkohus, 20. september 2019, Jinan Meide Casting Co. Ltd vs. komisjon, T-650/17, ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342.

13

mutatis mutandis

vs.

(14)  Vt joonealune märkus 4.

14

(15)  
  ELT C 291, 29.8.2019, lk 3.

15

(16)  Uurimisalune toode on sama mis esialgses uurimises ja 2014. aasta määruse vastuvõtmiseni viinud uurimises, nimelt Taist pärit, praegu CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001903010) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad ning praegu CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005800010) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konservitud külmutamata suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) terad (v.a rubriiki 2006 kuuluvad tooted).

16

Zea mays var. saccharata

Zea mays var. saccharata

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/157 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/157

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/343,

25. veebruar 2021,

milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõuded ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõuded ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus lubada kasutada Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaati. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus lubada kasutada Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaati. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb loa andmist Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb loa andmist Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et seda söödalisandit tuleks pidada hingamiselundite sensibilisaatoriks ning andmete puudumise tõttu ei saa teha järeldusi selle söödalisandi nahka ja silmi ärritava ega nahka sensibiliseeriva toime kohta. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib parandada kergesti ja keskmiselt sileeritavatest söödamaterjalidest saadud silo aeroobset stabiilsust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 25. mai 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et seda söödalisandit tuleks pidada hingamiselundite sensibilisaatoriks ning andmete puudumise tõttu ei saa teha järeldusi selle söödalisandi nahka ja silmi ärritava ega nahka sensibiliseeriva toime kohta. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealune preparaat võib parandada kergesti ja keskmiselt sileeritavatest söödamaterjalidest saadud silo aeroobset stabiilsust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (5) | Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal (2020);18(6):6159.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi CFUd tooraine kg kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm:
  silokonservandid |
| 1k20759 | Lactobacillus buchneri DSM 29026 | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaat, mis sisaldab
  vähemalt 2 × 1010 CFUd grammi
  söödalisandi kohta. | Kõik loomaliigid | - | - | - | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Söödalisandi CFUd tooraine kg kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm:
  silokonservandid

1k20759

Lactobacillus buchneri DSM 29026

Söödalisandi koostis

Lactobacillus buchneri DSM 29026 preparaat, mis sisaldab

vähemalt 2 × 1010 CFUd grammi

söödalisandi kohta.

Kõik loomaliigid

-

-

-

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd kergesti ja keskmiselt sileeritava tooraine kilogrammi kohta  (2). |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd kergesti ja keskmiselt sileeritava tooraine kilogrammi kohta  (2).

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendeid.

18.3.2031

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus buchneri DSM 29026 elujõulised rakud.

Analüüsimeetod  (1)

| — | Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

—

Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

| — | Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15787) |
| --- | --- |

—

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15787)

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Kergesti sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines; keskmiselt sileeritav loomasööt: 1,5–3,0 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines, vastavalt komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/160 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/160

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/344,

25. veebruar 2021,

milles käsitletakse loa andmist sorbitaanmonolauraadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõuded ning selliste lubade andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine (2). |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõuded ning selliste lubade andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine (2).

| (2) | Direktiivi 70/524/EMÜ alusel on antud tähtajatu luba sorbitaanmonolauraadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see söödalisand hiljem olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 70/524/EMÜ alusel on antud tähtajatu luba sorbitaanmonolauraadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see söödalisand hiljem olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus sorbitaanmonolauraadi uuesti hindamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud taotlus sorbitaanmonolauraadi uuesti hindamiseks kõigi loomaliikide söödalisandina.

| (4) | Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „emulgaatorid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(4)

Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „emulgaatorid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (5) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 27. veebruari 2019. aasta (3) ja 25. mai 2020. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda sorbitaanmonolauraat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Amet jõudis ka järeldusele, et see söödalisand ärritab nahka ja silmi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Samuti jõudis amet järeldusele, et kuna sorbitaanmonolauraati on lubatud kasutada emulgeeriva toidulisandina, võib põhjendatult eeldada, et selle toidulisandina kasutamise aluseks olev tehnoloogiline toime ilmneb ka selle söödas kasutamisel. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „amet“) jõudis oma 27. veebruari 2019. aasta (3) ja 25. mai 2020. aasta (4) arvamustes järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda sorbitaanmonolauraat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Amet jõudis ka järeldusele, et see söödalisand ärritab nahka ja silmi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Samuti jõudis amet järeldusele, et kuna sorbitaanmonolauraati on lubatud kasutada emulgeeriva toidulisandina, võib põhjendatult eeldada, et selle toidulisandina kasutamise aluseks olev tehnoloogiline toime ilmneb ka selle söödas kasutamisel. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodite kohta.

| (6) | Sorbitaanmonolauraadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba sorbitaanmonolauraadi kasutamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Sorbitaanmonolauraadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba sorbitaanmonolauraadi kasutamiseks.

| (7) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust sorbitaanmonolauraadi lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust sorbitaanmonolauraadi lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud söödalisandit, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „emulgaatorid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1.   Lisas kirjeldatud söödalisandit ja seda sisaldavaid eelsegusid, mis on toodetud ja märgistatud enne 18. septembrit 2021 kooskõlas enne 18. märtsi 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni.

2.   Lisas kirjeldatud söödalisandit sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 18. märtsi 2022 kooskõlas enne 18. märtsi 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud toiduloomadele.

3.   Lisas kirjeldatud söödalisandit sisaldavaid söödamaterjale ja segasööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 18. märtsi 2023 kooskõlas enne 18. märtsi 2021 kohaldatavate eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada kuni olemasolevate varude ammendumiseni, kui need on ette nähtud muudele loomadele kui toiduloomad.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2019;17(3):5651.

3

(4)  EFSA Journal 2020;18(6):6162.

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: emulgaatorid |
| 1c493 | Sorbitaanmonolauraat | Söödalisandi koostis

  Sorbitaanmonolauraadi preparaat, mis sisaldab ≥ 95 % sorbitooli, sorbitaani ja isosorbiidi estrite segu, mis on esterdatud kookosõlist saadud rasvhapetega.
  Vedelik | Kõik loomaliigid | - | - | 85 | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Söödalisandi sisaldus milligrammides 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: emulgaatorid

1c493

Sorbitaanmonolauraat

Söödalisandi koostis

Sorbitaanmonolauraadi preparaat, mis sisaldab ≥ 95 % sorbitooli, sorbitaani ja isosorbiidi estrite segu, mis on esterdatud kookosõlist saadud rasvhapetega.

Vedelik

Kõik loomaliigid

-

-

85

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused ja püsivus kuumtöötlemisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid.

18. märts 2031

Toimeaine kirjeldus

Sorbitaanmonolauraat

CASi nr: 1338-39-2

C18H34O6

Analüüsimeetod
   (1)

Sorbitaanmonolauraadi määramise kohta söödalisandis:

| — | FAO JECFA monograafia „Sorbitan Monolaurate“ |
| --- | --- |

—

FAO JECFA monograafia „Sorbitan Monolaurate“

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressilhttps://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/163 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/163

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/345,

25. veebruar 2021,

millega kiidetakse heaks naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Kõnealune loetelu sisaldab naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Kõnealune loetelu sisaldab naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori.

| (2) | Naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori on hinnatud seoses selle kasutamisega biotsiidides, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) V lisas määratletud tooteliiki 2 (eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahendid ja muud biotsiidid), tooteliiki 3 (loomade hügieeniks kasutatavad biotsiidid), tooteliiki 4 (toidu- ja söödaruumide desinfektsioonivahendid) ja tooteliiki 5 (joogivee desinfektsioonivahendid), mis vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliikidele 2, 3, 4 ja 5. |
| --- | --- |

(2)

Naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori on hinnatud seoses selle kasutamisega biotsiidides, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) V lisas määratletud tooteliiki 2 (eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahendid ja muud biotsiidid), tooteliiki 3 (loomade hügieeniks kasutatavad biotsiidid), tooteliiki 4 (toidu- ja söödaruumide desinfektsioonivahendid) ja tooteliiki 5 (joogivee desinfektsioonivahendid), mis vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliikidele 2, 3, 4 ja 5.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Slovakkia hindav pädev asutus esitas 19. novembril 2010 komisjonile hindamisaruanded ja oma järeldused. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Slovakkia hindav pädev asutus esitas 19. novembril 2010 komisjonile hindamisaruanded ja oma järeldused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 16. juunil 2020 vastu Euroopa Kemikaaliameti (4) (edaspidi „kemikaaliamet“) arvamused, võttes arvesse hindava pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 16. juunil 2020 vastu Euroopa Kemikaaliameti (4) (edaspidi „kemikaaliamet“) arvamused, võttes arvesse hindava pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | Kõnealuste arvamuste kohaselt vastavad tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvad ning naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori toimeainena sisaldavad biotsiidid eeldatavasti direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kui on täidetud teatavad nende kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste arvamuste kohaselt vastavad tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvad ning naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori toimeainena sisaldavad biotsiidid eeldatavasti direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kui on täidetud teatavad nende kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (6) | Ameti arvamustest lähtuvalt on asjakohane kiita heaks naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(6)

Ameti arvamustest lähtuvalt on asjakohane kiita heaks naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides vastavalt lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

3

(4)  Biotsiidikomitee arvamus naatriumkloriidi elektrolüüsil saad toimeaine aktiivkloori heakskiitmise taotluse kohta, tooteliigid 2, 3, 4 ja 5, ECHA/BPC/251, 252, 253, 254, vastu võetud 16. juunil 2020.

4

---

LISA

| Tavanimetus | IUPACi nimetus


  Tunnuskoodid | Toimeaine minimaalne puhtusaste  (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumise kuupäev | Tooteliik | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloor | IUPACi nimetus: puudub
  EÜ nr: puudub
  CASi nr: puudub
  Lähteaine:
  IUPACi nimetus: naatriumkloriid
  EÜ nr 231-598-3
  CASi nr 7647-14-5 | Naatriumkloriidi elektrolüüsil in situ saadud aktiivkloori spetsifikatsioon sõltub lähteainest naatriumkloriidist, mis peab vastama ühe järgmise standardi puhtusenõuetele: NF Brand, EN 973 A, EN 973 B, EN 14805 tüüp 1, EN 14805 tüüp 2, EN 16370 tüüp 1, EN 16370 tüüp 2, EN 16401 tüüp 1, EN 16401 tüüp 2, CODEX STAN 150-1985 või Euroopa farmakopöa 9.0. | 1. juuli 2022 | kolmapäev, 30. juuni 2032 | 2 | Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:






  a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Tunnuskoodid

Toimeaine minimaalne puhtusaste  (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumise kuupäev

Tooteliik

Eritingimused

Naatriumkloriidi elektrolüüsil saadud aktiivkloor

IUPACi nimetus: puudub

EÜ nr: puudub

CASi nr: puudub

Lähteaine:

IUPACi nimetus: naatriumkloriid

EÜ nr 231-598-3

CASi nr 7647-14-5

Naatriumkloriidi elektrolüüsil in situ saadud aktiivkloori spetsifikatsioon sõltub lähteainest naatriumkloriidist, mis peab vastama ühe järgmise standardi puhtusenõuetele: NF Brand, EN 973 A, EN 973 B, EN 14805 tüüp 1, EN 14805 tüüp 2, EN 16370 tüüp 1, EN 16370 tüüp 2, EN 16401 tüüp 1, EN 16401 tüüp 2, CODEX STAN 150-1985 või Euroopa farmakopöa 9.0.

1. juuli 2022

kolmapäev, 30. juuni 2032

2

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| b) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu kutseliste kasutajate kaitsele kõvade pindade desinfitseerimisel puhastusvahendi mopiga või lapiga pealekandmise teel. |
| --- | --- |

b)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu kutseliste kasutajate kaitsele kõvade pindade desinfitseerimisel puhastusvahendi mopiga või lapiga pealekandmise teel.

3

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

| a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |
| --- | --- |

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| b) | toodete puhul, mille kasutamisel võib tekkida jääke toidus või söödas, kontrollitakse, kas on vaja kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009  (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005,  (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

b)

toodete puhul, mille kasutamisel võib tekkida jääke toidus või söödas, kontrollitakse, kas on vaja kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009  (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005,  (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

4

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

| a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |
| --- | --- |

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| b) | toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005 ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

b)

toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005 ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

5

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

| a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |
| --- | --- |

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| b) | toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005 ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

b)

toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005 ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

---

(1)  Selles veerus esitatud nõuded lähteaine puhtusele on samad, mis on esitatud hinnatud toimeaine heakskiitmise taotluses.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/167 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/167

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/346,

25. veebruar 2021,

milles käsitletakse loa andmist Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõuded ning selliste lubade andmise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade taotlemise nõuded ning selliste lubade andmise alused ja kord.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus lubada kasutada Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaati. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 esitati taotlus lubada kasutada Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaati. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb loa andmist Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb loa andmist Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning selle liigitamist söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 1. juuli 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks pidada võimalikuks hingamiselundite sensibilisaatoriks ja söödalisandi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune preparaat võib parandada 30–70 % kuivainesisaldusega söödamaterjalist saadud silo aeroobset stabiilsust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 1. juuli 2020. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimuste juures ei avalda Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaat kahjulikku mõju loomade tervisele, tarbijaohutusele ega keskkonnale. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et kõnealust söödalisandit tuleks pidada võimalikuks hingamiselundite sensibilisaatoriks ja söödalisandi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta ei saa teha mingeid järeldusi. Seetõttu leiab komisjon, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju inimeste, eelkõige söödalisandi kasutajate tervisele. Samuti jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kõnealune preparaat võib parandada 30–70 % kuivainesisaldusega söödamaterjalist saadud silo aeroobset stabiilsust. Toiduohutusameti hinnangul ei ole vaja kehtestada turustamisjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaselt asutatud referentlabori aruande söödas sisalduva söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal (2020);18(7):6201

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Söödalisandi CFUd tooraine kg kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: silokonservandid |
| 1k20760 | Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 | Söödalisandi koostis


  Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaat, mis sisaldab
  vähemalt 5 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta.
  Tahke | Kõik loomaliigid | - | - | - | 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Söödalisandi CFUd tooraine kg kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: silokonservandid

1k20760

Lactobacillus parafarraginis DSM 32962

Söödalisandi koostis

Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 preparaat, mis sisaldab

vähemalt 5 × 1011 CFUd söödalisandi grammi kohta.

Tahke

Kõik loomaliigid

-

-

-

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd kergesti ja keskmiselt sileeritava tooraine kilogrammi kohta  (1). |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumsisaldus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 1 × 108 CFUd kergesti ja keskmiselt sileeritava tooraine kilogrammi kohta  (1).

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas hingamiskaitsevahendeid.

18.3.2031

Toimeaine kirjeldus

Lactobacillus parafarraginis DSM 32962 elujõulised rakud.

Analüüsimeetod
   (2)

| — | Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) |
| --- | --- |

—

Identifitseerimine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE)

| — | Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15787) |
| --- | --- |

—

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS-agariga (EN 15787)

---

(1)  Kergesti sileeritav loomasööt: > 3 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines; keskmiselt sileeritav loomasööt: 1,5–3,0 % lahustuvaid süsivesikuid tooraines, vastavalt komisjoni 25. aprilli 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 429/2008 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 rakendamise üksikasjalike eeskirjade kohta seoses taotluste koostamise ja esitamise ning söödalisandite hindamise ja lubamisega (ELT L 133, 22.5.2008, lk 1).

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/170 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/170

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/347,

25. veebruar 2021,

millega kiidetakse heaks hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Kõnealune loetelu sisaldab hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Kõnealune loetelu sisaldab hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori.

| (2) | Hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori on hinnatud seoses selle kasutamisega biotsiidides, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) V lisas määratletud tooteliiki 2 (eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahendid ja muud biotsiidid), tooteliiki 3 (loomade hügieeniks kasutatavad biotsiidid), tooteliiki 4 (toidu- ja söödaruumide desinfektsioonivahendid) ja tooteliiki 5 (joogivee desinfektsioonivahendid), mis vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliikidele 2, 3, 4 ja 5. |
| --- | --- |

(2)

Hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori on hinnatud seoses selle kasutamisega biotsiidides, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) V lisas määratletud tooteliiki 2 (eraruumide ja avalike tervishoiuruumide desinfektsioonivahendid ja muud biotsiidid), tooteliiki 3 (loomade hügieeniks kasutatavad biotsiidid), tooteliiki 4 (toidu- ja söödaruumide desinfektsioonivahendid) ja tooteliiki 5 (joogivee desinfektsioonivahendid), mis vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas määratletud tooteliikidele 2, 3, 4 ja 5.

| (3) | Referentliikmesriigiks määratud Slovakkia hindav pädev asutus esitas 19. novembril 2010 komisjonile hindamisaruanded ja oma järeldused. |
| --- | --- |

(3)

Referentliikmesriigiks määratud Slovakkia hindav pädev asutus esitas 19. novembril 2010 komisjonile hindamisaruanded ja oma järeldused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 16. juunil 2020 vastu Euroopa Kemikaaliameti (4) (edaspidi „kemikaaliamet“) arvamused, olles arvesse võtnud hindava pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 16. juunil 2020 vastu Euroopa Kemikaaliameti (4) (edaspidi „kemikaaliamet“) arvamused, olles arvesse võtnud hindava pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | Kõnealuste arvamuste kohaselt vastavad tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvad ning hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori toimeainena sisaldavad biotsiidid eeldatavasti direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kui on täidetud teatavad nende kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste arvamuste kohaselt vastavad tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvad ning hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori toimeainena sisaldavad biotsiidid eeldatavasti direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kui on täidetud teatavad nende kasutust reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (6) | Ameti arvamustest lähtuvalt on asjakohane kiita heaks hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(6)

Ameti arvamustest lähtuvalt on asjakohane kiita heaks hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused.

| (7) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloori toimeainena kasutamine tooteliikidesse 2, 3, 4 ja 5 kuuluvates biotsiidides vastavalt lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 582/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

3

(4)  Biotsiidikomitee arvamus hüpokloorishappest vabanenud toimeaine aktiivkloori heakskiitmise taotluse kohta, tooteliigid 2, 3, 4 ja 5, ECHA/BPC/256, 257, 258, 259, vastu võetud 16. juunil 2020.

4

---

LISA

| Tavanimetus | IUPACi nimetus
  Tunnuskoodid | Toimeaine minimaalne puhtusaste  (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumise kuupäev | Tooteliik | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloor | IUPACi nimetus: hüpokloorishape
  EÜ nr: 232-232-5
  CASi nr: 7790-92-3 | Aktiivkloori vabastava hüpokloorishappe (vähemalt 90,87 massiprotsenti kuivainest) jaoks kehtestatud spetsifikatsioon.
  Hüpokloorishape on ülekaalus pH 3,0–7,4 juures. | 1. juuli 2022 | 30. juuni 2032 | 2 | Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:






  a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |

Tavanimetus

IUPACi nimetus

Tunnuskoodid

Toimeaine minimaalne puhtusaste  (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumise kuupäev

Tooteliik

Eritingimused

Hüpokloorishappest vabanenud aktiivkloor

IUPACi nimetus: hüpokloorishape

EÜ nr: 232-232-5

CASi nr: 7790-92-3

Aktiivkloori vabastava hüpokloorishappe (vähemalt 90,87 massiprotsenti kuivainest) jaoks kehtestatud spetsifikatsioon.

Hüpokloorishape on ülekaalus pH 3,0–7,4 juures.

1. juuli 2022

30. juuni 2032

2

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu kutseliste kasutajate kaitsele kõvade pindade desinfitseerimisel puhastusvahendi mopiga või lapiga pealekandmise teel. |
| --- | --- |

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu kutseliste kasutajate kaitsele kõvade pindade desinfitseerimisel puhastusvahendi mopiga või lapiga pealekandmise teel.

3

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

| a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |
| --- | --- |

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| b) | toodete puhul, mille kasutamisel võib tekkida jääke toidus või söödas, kontrollitakse, kas on vaja kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009  (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005,  (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

b)

toodete puhul, mille kasutamisel võib tekkida jääke toidus või söödas, kontrollitakse, kas on vaja kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009  (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005,  (3) ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

4

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

| a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |
| --- | --- |

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| b) | toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005 ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

b)

toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005 ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

5

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel:

| a) | toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud; |
| --- | --- |

a)

toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu selliste loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud;

| b) | toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005 ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata. |
| --- | --- |

b)

toodete puhul, mille jäägid võivad esineda toidus või söödas, kontrollitakse vajadust kehtestada uued jääkide piirnormid või muuta kehtivaid piirnorme vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005 ning võetakse asjakohased riskivähendamismeetmed, millega tagatakse, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

---

(1)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/174 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/174

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/348,

25. veebruar 2021,

millega kiidetakse heaks olemasoleva toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 89 lõike 1 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Karbendasiim kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1062/2014 (2) on kehtestatud loetelu olemasolevatest toimeainetest, mida tuleb hinnata seoses nende võimaliku heakskiitmisega biotsiidides kasutamiseks. Karbendasiim kuulub nimetatud loetelusse.

| (2) | Karbendasiimi on hinnatud kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) V lisas kirjeldatud tooteliiki 7 (pinnakaitsevahendid) ning tooteliiki 10 (müürikaitsevahendid) kuuluvates biotsiidides; kõnealused tooteliigid vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliikidele 7 ja 10. |
| --- | --- |

(2)

Karbendasiimi on hinnatud kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (3) V lisas kirjeldatud tooteliiki 7 (pinnakaitsevahendid) ning tooteliiki 10 (müürikaitsevahendid) kuuluvates biotsiidides; kõnealused tooteliigid vastavad määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliikidele 7 ja 10.

| (3) | Toimeainet hinnanud Saksamaa pädev asutus esitas 2. augustil 2013 komisjonile hindamisaruanded ja oma järeldused. |
| --- | --- |

(3)

Toimeainet hinnanud Saksamaa pädev asutus esitas 2. augustil 2013 komisjonile hindamisaruanded ja oma järeldused.

| (4) | Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 10. detsembril 2019 vastu Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „kemikaaliamet“) arvamused, (4) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas delegeeritud määruse (EL) nr 1062/2014 artikli 7 lõikega 2 võttis biotsiidikomitee 10. detsembril 2019 vastu Euroopa Kemikaaliameti (edaspidi „kemikaaliamet“) arvamused, (4) võttes arvesse toimeainet hinnanud pädeva asutuse järeldusi.

| (5) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikest 2 võib järeldada, et aineid, mille hindamise liikmesriigid lõpetasid 1. septembriks 2013, tuleks hinnata vastavalt direktiivi 98/8/EÜ sätetele. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 90 lõikest 2 võib järeldada, et aineid, mille hindamise liikmesriigid lõpetasid 1. septembriks 2013, tuleks hinnata vastavalt direktiivi 98/8/EÜ sätetele.

| (6) | Kemikaaliameti arvamuste kohaselt vastavad tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvad karbendasiimi sisaldavad biotsiidid eeldatavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kui on täidetud teatavad nende kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(6)

Kemikaaliameti arvamuste kohaselt vastavad tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvad karbendasiimi sisaldavad biotsiidid eeldatavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kui on täidetud teatavad nende kasutamist reguleerivad nõuded ja tingimused.

| (7) | Seepärast on asjakohane kiita heaks karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast on asjakohane kiita heaks karbendasiimi kasutamine tooteliikidesse 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides, kui on täidetud teatavad nõuded ja tingimused.

| (8) | Kemikaaliameti arvamustes järeldatakse, et karbendasiim vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) kohaselt kriteeriumidele, mis võimaldavad seda klassifitseerida 1B kategooria mutageeniks ja 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks. |
| --- | --- |

(8)

Kemikaaliameti arvamustes järeldatakse, et karbendasiim vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (5) kohaselt kriteeriumidele, mis võimaldavad seda klassifitseerida 1B kategooria mutageeniks ja 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks.

| (9) | Kuna karbendasiim tuleks heaks kiita vastavalt direktiivi 98/8/EÜ tingimustele, peaks heakskiidu kehtivusaeg kõnealuseid omadusi arvesse võttes olema märkimisväärselt lühem kui kõnealuse direktiivi kohasele tavale vastav 10 aastat. Kuna karbendasiimi suhtes on alates 14. maist 2000 kehtinud määruse (EL) nr 528/2012 artiklis 89 sätestatud üleminekuperiood, alates 2. augustist 2013 on viidud läbi karbendasiimi vastastikust hindamist ning seoses heakskiidu võimaliku uuendamisega on liidu tasandil vaja võimalikult kiiresti uurida, kas karbendasiimi puhul on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud, peaks heakskiidu kehtivusaeg olema kolm aastat. |
| --- | --- |

(9)

Kuna karbendasiim tuleks heaks kiita vastavalt direktiivi 98/8/EÜ tingimustele, peaks heakskiidu kehtivusaeg kõnealuseid omadusi arvesse võttes olema märkimisväärselt lühem kui kõnealuse direktiivi kohasele tavale vastav 10 aastat. Kuna karbendasiimi suhtes on alates 14. maist 2000 kehtinud määruse (EL) nr 528/2012 artiklis 89 sätestatud üleminekuperiood, alates 2. augustist 2013 on viidud läbi karbendasiimi vastastikust hindamist ning seoses heakskiidu võimaliku uuendamisega on liidu tasandil vaja võimalikult kiiresti uurida, kas karbendasiimi puhul on määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud, peaks heakskiidu kehtivusaeg olema kolm aastat.

| (10) | Lisaks peaksid liikmesriikide pädevad asutused määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 10 kohaselt hindama, kas kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 tingimusi on võimalik nende territooriumil täita, et otsustada, kas võib anda loa kasutada karbendasiimi sisaldavat biotsiidi. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks peaksid liikmesriikide pädevad asutused määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punkti 10 kohaselt hindama, kas kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 tingimusi on võimalik nende territooriumil täita, et otsustada, kas võib anda loa kasutada karbendasiimi sisaldavat biotsiidi.

| (11) | Kemikaaliamet jõudis oma arvamustes järeldusele, et karbendasiim vastab püsiva ja toksilise aine kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (6) XIII lisale. |
| --- | --- |

(11)

Kemikaaliamet jõudis oma arvamustes järeldusele, et karbendasiim vastab püsiva ja toksilise aine kriteeriumidele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (6) XIII lisale.

| (12) | Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 23 kohaldamisel tuleks karbendasiimi käsitada asendamisele kuuluva ainena, kuna see vastab nimetatud määruse artikli 10 lõike 1 punktides a ja d sätestatud tingimustele. Liikmesriikide pädevad asutused peaksid seetõttu karbendasiimi sisaldava biotsiidi kasutusloa andmise või selle uuendamise taotluse hindamise raames tegema võrdleva hindamise. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 23 kohaldamisel tuleks karbendasiimi käsitada asendamisele kuuluva ainena, kuna see vastab nimetatud määruse artikli 10 lõike 1 punktides a ja d sätestatud tingimustele. Liikmesriikide pädevad asutused peaksid seetõttu karbendasiimi sisaldava biotsiidi kasutusloa andmise või selle uuendamise taotluse hindamise raames tegema võrdleva hindamise.

| (13) | Kemikaaliamet jõudis oma arvamustes ka järeldusele, et karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavate kipsmaterjalide ja värvide kasutamine välitingimustes kujutab nende kasutusaja jooksul endast lubamatut ohtu pinnaveele ja settekomponendile. Puuduvad piisavad riskivähendusmeetmed, et vältida välitingimustes karbendasiimi lekkeid kanalisatsiooni töödeldud objektide kasutusaja jooksul. Lisaks kemikaaliameti arvamuses esitatud soovitustele peab komisjon asjakohaseks, et karbendasiimi sisaldavatele biotsiididele ei peaks andma luba kasutada neid kipsmaterjalides ja värvides, mis on ette nähtud välitingimustes kasutamiseks. Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavaid kipsmaterjale ja värve ei tohiks lubada turule lasta kasutamiseks välitingimustes. Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavad kipsmaterjalid ja värvid peaksid olema märgistatud, et näidata, et need ei ole kasutamiseks välitingimustes. |
| --- | --- |

(13)

Kemikaaliamet jõudis oma arvamustes ka järeldusele, et karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavate kipsmaterjalide ja värvide kasutamine välitingimustes kujutab nende kasutusaja jooksul endast lubamatut ohtu pinnaveele ja settekomponendile. Puuduvad piisavad riskivähendusmeetmed, et vältida välitingimustes karbendasiimi lekkeid kanalisatsiooni töödeldud objektide kasutusaja jooksul. Lisaks kemikaaliameti arvamuses esitatud soovitustele peab komisjon asjakohaseks, et karbendasiimi sisaldavatele biotsiididele ei peaks andma luba kasutada neid kipsmaterjalides ja värvides, mis on ette nähtud välitingimustes kasutamiseks. Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavaid kipsmaterjale ja värve ei tohiks lubada turule lasta kasutamiseks välitingimustes. Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavad kipsmaterjalid ja värvid peaksid olema märgistatud, et näidata, et need ei ole kasutamiseks välitingimustes.

| (14) | Kuna kemikaaliameti järelduse kohaselt vastab karbendasiim määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa kohaselt kriteeriumidele, mis võimaldavad seda klassifitseerida 1B kategooria mutageeniks, 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ja 1. kategooria naha sensibilisaatoriks, tuleks karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavad tooted turule laskmisel vastavalt märgistada. |
| --- | --- |

(14)

Kuna kemikaaliameti järelduse kohaselt vastab karbendasiim määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa kohaselt kriteeriumidele, mis võimaldavad seda klassifitseerida 1B kategooria mutageeniks, 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ja 1. kategooria naha sensibilisaatoriks, tuleks karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavad tooted turule laskmisel vastavalt märgistada.

| (15) | Käesolev määrus ei mõjuta liidu õiguse, eelkõige nõukogu direktiivide 89/391/EMÜ (7) ja 98/24/EÜ (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas (9). |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus ei mõjuta liidu õiguse, eelkõige nõukogu direktiivide 89/391/EMÜ (7) ja 98/24/EÜ (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/37/EÜ kohaldamist töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas (9).

| (16) | Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta kasutusele vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(16)

Enne toimeaine heakskiitmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et huvitatud isikud saaksid võtta kasutusele vajalikud meetmed, et valmistuda uute nõuete täitmiseks.

| (17) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks toimeaine karbendasiimi kasutamine tooteliiki 7 ja 10 kuuluvates biotsiidides vastavalt lisas esitatud nõuetele ja tingimustele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 4. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1062/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 528/2012 osutatud tööprogrammi kohta, milles käsitletakse kõigi biotsiidides sisalduvate olemasolevate toimeainete süstemaatilist läbivaatamist (ELT L 294, 10.10.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

3

(4)  Biotsiidikomitee arvamus toimeaine karbendasiimi heakskiitmise taotluse kohta, tooteliik: 7, ECHA/BPC/234/2019, vastu võetud 10. detsembril 2019; Biotsiidikomitee arvamus toimeaine karbendasiimi heakskiitmise taotluse kohta, tooteliik: 10, ECHA/BPC/235/2019, vastu võetud 10. detsembril 2019.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (ELT L 158, 30.4.2004, lk 50).

9

---

LISA

| Üldnimetus | IUPACi nimetus
  Tunnuskoodid | Toimeaine minimaalne puhtusaste  (1) | Heakskiitmine | Heakskiidu aegumise kuupäev | Tooteliik | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Karbendasiim | IUPACi nimetus: Metüülbensimidasool-2-üülkarbamaat
  EÜ nr: 234-232-0
  CASi nr: 10605-21-7 | 99,0 massiprotsenti | 1. veebruar 2022 | 31. jaanuar 2025 | 7 | Karbendasiimi käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktidega a ja d asendamisele kuuluva toimeainena.
  Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.






  1) | Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud. Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 10 võetakse toote hindamisel arvesse ka seda, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 esitatud tingimused võivad olla täidetud. |

Üldnimetus

IUPACi nimetus

Tunnuskoodid

Toimeaine minimaalne puhtusaste  (1)

Heakskiitmine

Heakskiidu aegumise kuupäev

Tooteliik

Eritingimused

Karbendasiim

IUPACi nimetus: Metüülbensimidasool-2-üülkarbamaat

EÜ nr: 234-232-0

CASi nr: 10605-21-7

99,0 massiprotsenti

1. veebruar 2022

31. jaanuar 2025

7

Karbendasiimi käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktidega a ja d asendamisele kuuluva toimeainena.

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.

1)

Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud. Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 10 võetakse toote hindamisel arvesse ka seda, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 esitatud tingimused võivad olla täidetud.

| 2) | Tootele antakse liikmesriigis kasutamiseks luba ainult siis, kui vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud. |
| --- | --- |

2)

Tootele antakse liikmesriigis kasutamiseks luba ainult siis, kui vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud.

| 3) | Toodetele ei anta luba kasutamiseks värvides, mis on ette nähtud kasutamiseks välitingimustes. |
| --- | --- |

3)

Toodetele ei anta luba kasutamiseks värvides, mis on ette nähtud kasutamiseks välitingimustes.

Töödeldud toodete turule laskmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi.

| 1) | Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavaid värve ei lasta turule kasutamiseks välitingimustes. |
| --- | --- |

1)

Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavaid värve ei lasta turule kasutamiseks välitingimustes.

| 2) | Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldava värvi turule laskmise eest vastutav isik tagab, et sellise värvi märgistusel on esitatud teave, et see ei ole kasutamiseks välitingimustes. |
| --- | --- |

2)

Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldava värvi turule laskmise eest vastutav isik tagab, et sellise värvi märgistusel on esitatud teave, et see ei ole kasutamiseks välitingimustes.

| 3) | Karbendasiimiga töödeldud või karbendasiimi sisaldava toote turule laskmise eest vastutav isik tagab, et sellise töödeldud toote märgistusel on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus nimetatud teave. |
| --- | --- |

3)

Karbendasiimiga töödeldud või karbendasiimi sisaldava toote turule laskmise eest vastutav isik tagab, et sellise töödeldud toote märgistusel on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus nimetatud teave.

10

Karbendasiimi käsitatakse kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 10 lõike 1 punktidega a ja d asendamisele kuuluva toimeainena.

Biotsiidide puhul antakse luba järgmistel tingimustel.

| 1) | Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud. Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 10 võetakse toote hindamisel arvesse ka seda, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 esitatud tingimused võivad olla täidetud. |
| --- | --- |

1)

Toote hindamisel pööratakse erilist tähelepanu loataotlusega hõlmatud kasutusaladega seotud kokkupuutele, riskidele ja tõhususele, mida liidu tasandil ei ole toimeaine riskide hindamisel käsitletud. Kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 VI lisa punktiga 10 võetakse toote hindamisel arvesse ka seda, kas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 esitatud tingimused võivad olla täidetud.

| 2) | Tootele antakse liikmesriigis kasutamiseks luba ainult siis, kui vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud. |
| --- | --- |

2)

Tootele antakse liikmesriigis kasutamiseks luba ainult siis, kui vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tingimustest on täidetud.

| 3) | Toodetele ei anta luba kasutamiseks kipsmaterjalides, mis on ette nähtud kasutamiseks välitingimustes. |
| --- | --- |

3)

Toodetele ei anta luba kasutamiseks kipsmaterjalides, mis on ette nähtud kasutamiseks välitingimustes.

Töödeldud toodete turule laskmisel kohaldatakse järgmisi tingimusi.

| 1) | Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavaid kipsmaterjale ei lasta turule kasutamiseks välitingimustes. |
| --- | --- |

1)

Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldavaid kipsmaterjale ei lasta turule kasutamiseks välitingimustes.

| 2) | Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldava kipsmaterjali turule laskmise eest vastutav isik tagab, et sellise kipsmaterjali märgistusel on esitatud teave, et see ei ole kasutamiseks välitingimustes. |
| --- | --- |

2)

Karbendasiimiga töödeldud või seda sisaldava kipsmaterjali turule laskmise eest vastutav isik tagab, et sellise kipsmaterjali märgistusel on esitatud teave, et see ei ole kasutamiseks välitingimustes.

| 3) | Karbendasiimiga töödeldud või karbendasiimi sisaldava toote turule laskmise eest vastutav isik tagab, et sellise töödeldud toote märgistusel on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus nimetatud teave. |
| --- | --- |

3)

Karbendasiimiga töödeldud või karbendasiimi sisaldava toote turule laskmise eest vastutav isik tagab, et sellise töödeldud toote märgistusel on esitatud määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõike 3 teises lõigus nimetatud teave.

---

(1)  Selles veerus esitatud puhtusaste on minimaalne puhtusaste, mille juures toimeainet hinnati. Turule lastud tootes võib olla sama või erineva puhtusastmega toimeaine, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud toimeainega.

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/179 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/179

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/349,

25. veebruar 2021,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks seega vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Wolfgang BURTSCHER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot / 100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot / 100 kg) | Päritolu  (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 178,5
  154,6
  165,2 | 41
  53
  47 | AR
  BR
  TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita tükid, külmutatud | 206,8 | 27 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot / 100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot / 100 kg)

Päritolu  (1)

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

178,5

154,6

165,2

41

53

47

AR

BR

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita tükid, külmutatud

206,8

27

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7).“

1

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/182 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/182

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/350,

25. veebruar 2021,

millega muudetakse 318. korda nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavad eripiirangud organisatsioonidega ISIL (Daesh) ja Al-Qaida seotud teatavate isikute ja üksuste vastu, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 punkti a ja artikli 7a lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | 19. veebruaril 2021 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada kaks kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist. |
| --- | --- |

(2)

19. veebruaril 2021 otsustas ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee kustutada kaks kannet nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelust, kelle suhtes tuleks kohaldada rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist.

| (3) | Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seega tuleks määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

finantsstabiilsuse,

finantsteenuste ja kapitaliturgude liidu peadirektoraadi peadirektor

---

(1)  
  EÜT L 139 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa pealkirja „Füüsilised isikud“ alt jäetakse välja järgmised kanded:

| 1) | „Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (algses kirjaviisis: سعيد بن عبد الحكيم بن عمر الشريف) (kontrollitud varjunimi: a) Cherif Said (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tuneesia); b) Binhamoda Hokri (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Sosa, Tuneesia); c) Hcrif Ataf (sünniaeg: 25.1.1971; sünnikoht: Solisse, Tuneesia); d) Bin Homoda Chokri (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); e) Atef Cherif (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Alžeeria); f) Sherif Ataf (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Aras, Alžeeria); g) Ataf Cherif Said (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); h) Cherif Said (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); i) Cherif Said (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Alžeeria); kontrollimata varjunimi: a) Djallal; b) Youcef; c) Abou Salman; d) Said Tmimi). Sünniaeg: 25.1.1970. Sünnikoht: Manzil Tmim, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: M307968 (8.9.2001 välja antud Tuneesia pass, mis kaotas kehtivuse 7.9.2006). Aadress: Corso Lodi 59, Milano, Itaalia. Muu teave: a) ema nimi: Radhiyah Makki; b) Itaaliast välja saadetud Tuneesiasse 27.11.2013. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 12.11.2003.“ |
| --- | --- |

1)

„Said Ben Abdelhakim Ben Omar Al-Cherif (algses kirjaviisis: سعيد بن عبد الحكيم بن عمر الشريف) (kontrollitud varjunimi: a) Cherif Said (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tuneesia); b) Binhamoda Hokri (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Sosa, Tuneesia); c) Hcrif Ataf (sünniaeg: 25.1.1971; sünnikoht: Solisse, Tuneesia); d) Bin Homoda Chokri (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); e) Atef Cherif (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Alžeeria); f) Sherif Ataf (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Aras, Alžeeria); g) Ataf Cherif Said (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); h) Cherif Said (sünniaeg: 25.1.1970; sünnikoht: Tunis, Tuneesia); i) Cherif Said (sünniaeg: 12.12.1973; sünnikoht: Alžeeria); kontrollimata varjunimi: a) Djallal; b) Youcef; c) Abou Salman; d) Said Tmimi). Sünniaeg: 25.1.1970. Sünnikoht: Manzil Tmim, Tuneesia. Kodakondsus: Tuneesia. Passi nr: M307968 (8.9.2001 välja antud Tuneesia pass, mis kaotas kehtivuse 7.9.2006). Aadress: Corso Lodi 59, Milano, Itaalia. Muu teave: a) ema nimi: Radhiyah Makki; b) Itaaliast välja saadetud Tuneesiasse 27.11.2013. Artikli 7d lõike 2 punktis i osutatud kuupäev: 12.11.2003.“

| 2) | „Emrah Erdogan (teiste nimedega a) Imraan Al-Kurdy, b) Imraan, c) Imran, d) Imran ibn Hassan, e) Salahaddin El Kurdy, f) Salahaddin Al Kudy, g) Salahaddin Al-Kurdy, h) Salah Aldin, i) Sulaiman, j) Ismatollah, k) Ismatullah, l) Ismatullah Al Kurdy). Sünniaeg: 2.2.1988. Sünnikoht: Karliova, Türgi. Aadress: Werli vangla, Saksamaa (alates 2015. aasta maist). Kodakondsus: Saksa. Pass nr BPA C700RKL8R4 (Saksa isikukood, väljastatud 18. veebruaril 2010, kaotab kehtivuse 17. veebruaril 2016). Muu teave: a) füüsiline kirjeldus: pruunid silmad, pruunid juuksed, tugev kehaehitus, kaal 92 kg, pikkus 176 cm, paremal pool seljal sünnimärk; b) ema nimi: Emine Erdogan; c) isa nimi: Sait Erdogan.“ |
| --- | --- |

2)

„Emrah Erdogan (teiste nimedega a) Imraan Al-Kurdy, b) Imraan, c) Imran, d) Imran ibn Hassan, e) Salahaddin El Kurdy, f) Salahaddin Al Kudy, g) Salahaddin Al-Kurdy, h) Salah Aldin, i) Sulaiman, j) Ismatollah, k) Ismatullah, l) Ismatullah Al Kurdy). Sünniaeg: 2.2.1988. Sünnikoht: Karliova, Türgi. Aadress: Werli vangla, Saksamaa (alates 2015. aasta maist). Kodakondsus: Saksa. Pass nr BPA C700RKL8R4 (Saksa isikukood, väljastatud 18. veebruaril 2010, kaotab kehtivuse 17. veebruaril 2016). Muu teave: a) füüsiline kirjeldus: pruunid silmad, pruunid juuksed, tugev kehaehitus, kaal 92 kg, pikkus 176 cm, paremal pool seljal sünnimärk; b) ema nimi: Emine Erdogan; c) isa nimi: Sait Erdogan.“

---

OTSUSED

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/184 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/184

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/351,

22. veebruar 2021,

Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks sadamariigi võetavate meetmete lepingu osaliste koosolekul

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit kiitis nõukogu otsusega 2011/443/EL (1) heaks lepingu sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (edaspidi „leping“), mille üle peeti läbirääkimisi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) egiidi all ning mille liige liit on. Leping jõustus 5. juunil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Liit kiitis nõukogu otsusega 2011/443/EL (1) heaks lepingu sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (edaspidi „leping“), mille üle peeti läbirääkimisi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) egiidi all ning mille liige liit on. Leping jõustus 5. juunil 2016.

| (2) | Lepinguosaliste koosolek on lepingu alusel otsuseid tegev organ, kellel on õigus võtta vastu lepinguosaliste jaoks siduvaid meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Koosolek tuleb kokku iga kahe aasta järel või sagedamini, kui ta nii otsustab. |
| --- | --- |

(2)

Lepinguosaliste koosolek on lepingu alusel otsuseid tegev organ, kellel on õigus võtta vastu lepinguosaliste jaoks siduvaid meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks. Koosolek tuleb kokku iga kahe aasta järel või sagedamini, kui ta nii otsustab.

| (3) | Lepingu artikli 24 lõikes 2 on sätestatud, et nelja aasta möödumisel lepingu jõustumisest kutsub FAO kokku lepinguosaliste koosoleku, et läbi vaadata ja hinnata lepingu tõhusust oma eesmärgi saavutamisel (edaspidi „esimene läbivaatamiskoosolek“). Siis otsustavad lepinguosalised selliste koosolekute edasise vajaduse üle. Lepinguosaliste erakorralisi koosolekuid võib pidada ka muul ajal, kui lepinguosalised peavad seda vajalikuks või kui mõni lepinguosaline seda kirjalikult taotleb. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 24 lõikes 2 on sätestatud, et nelja aasta möödumisel lepingu jõustumisest kutsub FAO kokku lepinguosaliste koosoleku, et läbi vaadata ja hinnata lepingu tõhusust oma eesmärgi saavutamisel (edaspidi „esimene läbivaatamiskoosolek“). Siis otsustavad lepinguosalised selliste koosolekute edasise vajaduse üle. Lepinguosaliste erakorralisi koosolekuid võib pidada ka muul ajal, kui lepinguosalised peavad seda vajalikuks või kui mõni lepinguosaline seda kirjalikult taotleb.

| (4) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht esimeseks läbivaatamiskoosolekuks, mis peaks toimuma 31. maist kuni 4. juunini 2021, samuti järgmiseks kolmeks iga kahe aasta järel toimuvaks lepinguosaliste koosolekuks ning senduvateks istungitevahelisteks kohtumisteks, kuna lepingu alusel võetavad meetmed on liidule siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada järgmiste liidu õigusaktide sisu: nõukogu määrused (EÜ) nr 1005/2008 (2) ja (EÜ) nr 1224/2009, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2403 (4) ning komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2011 (5). |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel võetav seisukoht esimeseks läbivaatamiskoosolekuks, mis peaks toimuma 31. maist kuni 4. juunini 2021, samuti järgmiseks kolmeks iga kahe aasta järel toimuvaks lepinguosaliste koosolekuks ning senduvateks istungitevahelisteks kohtumisteks, kuna lepingu alusel võetavad meetmed on liidule siduvad ja võivad otsustavalt mõjutada järgmiste liidu õigusaktide sisu: nõukogu määrused (EÜ) nr 1005/2008 (2) ja (EÜ) nr 1224/2009, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/2403 (4) ning komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 404/2011 (5).

| (5) | Pidades silmas vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arengusuundi, mis põhinevad enne lepinguosaliste koosolekuid või nende käigus esitatud asjakohasel teabel, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada kord, mille kohaselt kujundatakse igal aastal liidu võetav seisukoht lepinguosaliste koosolekul. |
| --- | --- |

(5)

Pidades silmas vajadust võtta liidu seisukohas arvesse uusi arengusuundi, mis põhinevad enne lepinguosaliste koosolekuid või nende käigus esitatud asjakohasel teabel, tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 13 lõikes 2 sätestatud liidu institutsioonide vahelise lojaalse koostöö põhimõttega kehtestada kord, mille kohaselt kujundatakse igal aastal liidu võetav seisukoht lepinguosaliste koosolekul.

| (6) | Lepingu eesmärk on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) vältimine, ärahoidmine ja lõpetamine. Lepinguga vähendatakse ETR-kalapüügiga tegelevate laevade stiimulit püüki jätkata, blokeerides ühtlasi ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu riiklikele ja rahvusvahelistele turgudele. |
| --- | --- |

(6)

Lepingu eesmärk on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) vältimine, ärahoidmine ja lõpetamine. Lepinguga vähendatakse ETR-kalapüügiga tegelevate laevade stiimulit püüki jätkata, blokeerides ühtlasi ETR-kalapüügist saadud kalandustoodete pääsu riiklikele ja rahvusvahelistele turgudele.

| (7) | ETR-kalapüük on üks tõsisemaid ohte vee-elusressursside säästvale kasutamisele, seades ohtu liidu ühise kalanduspoliitika ja rahvusvaheliste jõupingutuste põhialused ookeanide parema majandamise edendamisel. |
| --- | --- |

(7)

ETR-kalapüük on üks tõsisemaid ohte vee-elusressursside säästvale kasutamisele, seades ohtu liidu ühise kalanduspoliitika ja rahvusvaheliste jõupingutuste põhialused ookeanide parema majandamise edendamisel.

| (8) | Lepinguosaliste koosolek vastutab selliste meetmete vastuvõtmise eest, mille eesmärk on tagada lepingu rakendamine ja seeläbi mere elusressursside ja mereökosüsteemide pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine. Liidul peaks lepinguosaliste koosolekutel olema aktiivne, tõhus ja konstruktiivne roll, et tagada lepingu täitmine ja edendada rahvusvahelist koostööd ETR-kalapüügi valdkonnas, |
| --- | --- |

(8)

Lepinguosaliste koosolek vastutab selliste meetmete vastuvõtmise eest, mille eesmärk on tagada lepingu rakendamine ja seeläbi mere elusressursside ja mereökosüsteemide pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine. Liidul peaks lepinguosaliste koosolekutel olema aktiivne, tõhus ja konstruktiivne roll, et tagada lepingu täitmine ja edendada rahvusvahelist koostööd ETR-kalapüügi valdkonnas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Seisukoht, mis võetakse liidu nimel ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks sadamariigi võetavate meetmete lepingu osaliste koosolekul, on kooskõlas liidu nimel lepinguosaliste koosolekutel võetavate põhimõtete ja suunistega (6).

2.   Lõikes 1 osutatud seisukoht määratakse kindlaks esimeseks läbivaatamiskoosolekuks ning järgmiseks kolmeks iga kahe aasta järel toimuvaks lepinguosaliste koosolekuks ja kõigiks seonduvateks istungitevahelisteks kohtumisteks.

Artikkel 2

1.   Enne iga lepinguosaliste koosolekut, kui kõnealust organit kutsutakse üles võtma vastu liidule õiguslikke tagajärgi loovaid otsuseid, võetakse vajalikud meetmed, et liidu nimel vastavalt artikli 1 lõikes 1 osutatud põhimõtetele ja suunistele väljendatavas seisukohas võetaks arvesse komisjonile esitatud viimaseid teaduslikke ja muid asjakohaseid andmeid.

2.   Lõike 1 kohaldamiseks ja selles osutatud teabele tuginedes edastab komisjon nõukogule piisavalt varakult enne lepinguosaliste iga koosolekut kirjaliku dokumendi, milles esitatakse liidu seisukoha kavandatud täpsustused, et neid arutada ja kiita heaks liidu nimel väljendatava seisukoha üksikasjad.

3.   Kui lepinguosaliste koosoleku käigus, sealhulgas kohapeal, ei ole võimalik saavutada kokkulepet, et võtta liidu seisukohas arvesse uusi elemente, edastatakse küsimus lahendamiseks nõukogule või selle ettevalmistavatele organitele.

Artikkel 3

Nõukogu annab artikli 1 lõikes 1 osutatud liidu seisukohale hinnangu ja vajaduse korral vaatab selle komisjoni ettepaneku põhjal läbi hiljemalt kolmandaks iga kahe aasta järel toimuvaks lepinguosaliste koosolekuks, mis toimub esimese läbivaatamiskoosoleku järel.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 22. veebruar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 20. juuni 2011. aasta otsus 2011/443/EL, millega kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks leping sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks (ELT L 191, 22.7.2011, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1005/2008, millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ning muudetakse määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1936/2001 ja (EÜ) nr 601/2004 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1093/94 ja (EÜ) nr 1447/1999 (ELT L 286, 29.10.2008, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2403, milles käsitletakse välispüügilaevastike jätkusuutlikku majandamist ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1006/2008 (ELT L 347, 28.12.2017, lk 81).

4

(5)  Komisjoni 8. aprilli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 404/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 112, 30.4.2011, lk 1).

5

(6)  Vt dokument ST 5410/21 veebilehel http://register.consilium.europa.eu.

6

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/187 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/187

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/352,

25. veebruar 2021,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/905, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 8. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/819/ÜVJP, (1) millega nimetati Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja“) Aafrika Sarve piirkonnas Alexander RONDOS. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 8. detsembril 2011 vastu otsuse 2011/819/ÜVJP, (1) millega nimetati Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja“) Aafrika Sarve piirkonnas Alexander RONDOS.

| (2) | Aafrika Sarve piirkonda nimetatud ELi eriesindaja Alexander RONDOSE volitusi on järjepidevalt uuendatud, viimati nõukogu otsusega (ÜVJP) 2018/905, (2) mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2020/1014 (3). ELi eriesindaja volitused lõppevad 28. veebruaril 2021. |
| --- | --- |

(2)

Aafrika Sarve piirkonda nimetatud ELi eriesindaja Alexander RONDOSE volitusi on järjepidevalt uuendatud, viimati nõukogu otsusega (ÜVJP) 2018/905, (2) mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2020/1014 (3). ELi eriesindaja volitused lõppevad 28. veebruaril 2021.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel nelja kuu võrra ning näha ette uus lähtesumma ajavahemikuks 1. märtsist 2021 kuni 30. juunini 2021. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel nelja kuu võrra ning näha ette uus lähtesumma ajavahemikuks 1. märtsist 2021 kuni 30. juunini 2021.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2018/905 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja“) Alexander RONDOSE volitusi pikendatakse kuni 30. juunini 2021. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja (edaspidi „ELi eriesindaja“) Alexander RONDOSE volitusi pikendatakse kuni 30. juunini 2021. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.“

| 2) | Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

  „ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2021 kuni 30. juunini 2021 ette nähtud lähtesumma on 345 000 eurot.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 5 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

„ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2021 kuni 30. juunini 2021 ette nähtud lähtesumma on 345 000 eurot.“

| 3) | Artikli 14 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „ELi eriesindaja esitab 30. aprilliks 2021 oma lõpliku täieliku aruande volituste täitmise kohta.“ |
| --- | --- |

3)

Artikli 14 teine lõik asendatakse järgmisega:

„ELi eriesindaja esitab 30. aprilliks 2021 oma lõpliku täieliku aruande volituste täitmise kohta.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 8. detsembri 2011. aasta otsus 2011/819/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Aafrika Sarve piirkonnas (ELT L 327, 9.12.2011, lk 62).

1

(2)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/905, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 161, 26.6.2018, lk 16).

2

(3)  Nõukogu 13. juuli 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1014, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2018/905, millega pikendatakse Aafrika Sarve piirkonda nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (ELT L 225I, 14.7.2020, lk 1).

3

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/189 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/189

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/353,

25. veebruar 2021,

millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. oktoobril 2012 vastu otsuse 2012/642/ÜVJP, (1) mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. oktoobril 2012 vastu otsuse 2012/642/ÜVJP, (1) mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Otsuse 2012/642/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 28. veebruarini 2022. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2012/642/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 28. veebruarini 2022.

| (3) | Otsuse 2012/642/ÜVJP pealkirja ning nimetatud otsuse lisas esitatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, loetletud üheksa füüsilise ja kolme juriidilise isikuga seotud põhjendusi tuleks muuta. Lisada tuleks kõikide kõnealuses lisas loetletud füüsiliste isikute loetellu kandmise kuupäev. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse 2012/642/ÜVJP pealkirja ning nimetatud otsuse lisas esitatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelus, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, loetletud üheksa füüsilise ja kolme juriidilise isikuga seotud põhjendusi tuleks muuta. Lisada tuleks kõikide kõnealuses lisas loetletud füüsiliste isikute loetellu kandmise kuupäev.

| (4) | Otsust 2012/642/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2012/642/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2012/642/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, 15. oktoober 2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes
  “. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Nõukogu otsus 2012/642/ÜVJP, 15. oktoober 2012, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Valgevenes
  “.

| 2) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8

  1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 28. veebruarini 2022.


  2.   Käesolev otsus vaadatakse korrapäraselt läbi ning vajaduse korral selle kehtivust pikendatakse või seda muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 28. veebruarini 2022.

2.   Käesolev otsus vaadatakse korrapäraselt läbi ning vajaduse korral selle kehtivust pikendatakse või seda muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.“

| 3) | Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga. |
| --- | --- |

3)

Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsus 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 285, 17.10.2012, lk 1).

1

---

LISA

„LISA

Artikli 3 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 osutatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetelu

| A. | Artikli 3 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 osutatud füüsilised isikud | Nimed (Transliteratsioon inglise keelde valgevene keele põhjal) (Transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal) | Nimed (kirjapilt valgevene keeles) (kirjapilt vene keeles) | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Uladzimir Uladzimiravich NAVUMAU
  Vladimir Vladimirovich NAUMOV | Уладзiмiр Уладзiмiравiч НАВУМАЎ
  Владимир Владимирович НАУМОВ | Positsioon(id): endine siseminister, endine presidendi turvateenistuse ülem
  Sünniaeg: 7.2.1956
  Sünnikoht: Smolensk, end. NSVL (praegune Venemaa Föderatsioon)
  Sugu: mees | Ei algatanud uurimist seni lahendamata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumisjuhtumites Valgevenes aastatel 1999–2000. Endine siseminister ning samuti presidendi turvateenistuse endine ülem. Vastutas siseministrina rahumeelsete meeleavaldajate represseerimise eest kuni 6. aprillini 2009, mil ta jäi tervislikel põhjustel pensionile. Presidendi administratsioon andis talle eluaseme Minski Drozdõ (Drozdy) nomenklatuurses elamurajoonis. President Lukašenka andis talle 2014. aasta oktoobris III järgu teeneteordeni. | 24.9.2004 |
| 2. | Dzmitry Valerievich PAULICHENKA
  Dmitri Valerievich PAVLICHENKO (Dmitriy Valeriyevich PAVLICHENKO) | Дзмiтрый Валер’евiч ПАЎЛIЧЭНКА
  Дмитрий Валериевич ПАВЛИЧЕНКО | Positsioon(id): endine spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) komandör
  Sünniaeg: 1966
  Sünnikoht: Vitebsk/Vitsebsk/Viciebsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Aadress: Belarusian Association of Veterans of Special Forces of the Ministry of Internal Affairs ‘Honour’, 111 Mayakovskogo St., Minsk 220028, Valgevene
  Sugu: mees | Võtmeisik seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumises Valgevenes aastatel 1999–2000. Siseministeeriumi spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) endine komandör.
  Ärimees, siseministeeriumi eriväeosade veteranide liidu „Honour“ esimees. | 24.9.2004 |
| 3. | Viktar Uladzimiravich SHEIMAN (Viktar Uladzimiravich SHEYMAN)
  Viktor Vladimirovich SHEIMAN (Viktor Vladimirovich SHEYMAN) | Вiктар Уладзiмiравiч ШЭЙМАН
  Виктор Владимирович ШЕЙМАН | Positsioon(id): Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülem, endine siseminister
  Sünniaeg: 26.5.1958
  Sünnikoht: Soltanishki, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Aadress: Belarus President Property Management Directorate, 38 K. Marx St., Minsk 220016, Valgevene
  Sugu: mees | Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülem. Vastutab seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumise eest Valgevenes aastatel 1999–2000. Julgeolekunõukogu endine sekretär. Sheiman on endiselt presidendi eriassistent/eriabi. | 24.9.2004 |
| 4. | Iury Leanidavich SIVAKAU (Yuri Leanidavich SIVAKAU, SIVAKOU)
  Iury (Yuri) Leonidovich SIVAKOV | Юрый Леанiдавiч СIВАКАЎ, СIВАКОЎ
  Юрий Леонидович СИВАКОВ | Positsioon(id): endine siseminister, endine presidendi administratsiooni juhataja asetäitja
  Sünniaeg: 5.8.1946
  Sünnikoht: Onor, Sahhalini oblast, end. NSVL (praegune Venemaa Föderatsioon)
  Aadress: Belarusian Association of Veterans of Special Forces of the Ministry of Internal Affairs ‘Honour’, 111 Mayakovskogo St., Minsk 220028, Valgevene
  Sugu: mees | Korraldas seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumise Valgevenes aastatel 1999–2000. Endine turismi- ja spordiminister, endine siseminister ja endine presidendi administratsiooni juhataja asetäitja. | 24.9.2004 |
| 5. | Yuri Khadzimuratavich KARAEU
  Yuri Khadzimuratovich KARAEV | Юрый Хаджымуратавiч КАРАЕЎ
  Юрий Хаджимуратович КАРАЕВ | Positsioon(id): endine siseminister, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus) Valgevene Vabariigi presidendi abi – Grodno/Hrodna oblasti inspektor
  Sünniaeg: 21.6.1966
  Sünnikoht: Ordžonikidze (Ordzhonikidze), end. NSVL (praegune Vladikavkaz, Venemaa Föderatsioon)
  Sugu: mees | Varem siseministri juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Grodno/Hrodna oblasti inspektorina. | 2.10.2020 |
| 6. | Genadz Arkadzievich KAZAKEVICH
  Gennadi Arkadievich KAZAKEVICH | Генадзь Аркадзьевiч КАЗАКЕВIЧ
  Геннадий Аркадьевич КАЗАКЕВИЧ | Positsioon(id): endine siseministri esimene asetäitja
  Siseministri asetäitja, kriminaalmiilitsa ülem, miilitsakolonel (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 14.2.1975
  Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Varem siseministri esimese asetäitja juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministri asetäitjana. Ta on jätkuvalt kriminaalmiilitsa ülema ametikohal. | 2.10.2020 |
| 7. | Aliaksandr Piatrovich BARSUKOU
  Alexandr (Alexandr) Petrovich BARSUKOV | Аляксандр Пятровiч БАРСУКОЎ
  Александр Петрович БАРСУКОВ | Positsioon(id): endine siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Valgevene Vabariigi presidendi abi – Minski oblasti inspektor
  Sünniaeg: 29.4.1965
  Sünnikoht: Vetkovski (Vetka) rajoon, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Varem siseministri asetäitja juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Minski oblasti inspektorina. | 2.10.2020 |
| 8. | Siarhei Mikalaevich KHAMENKA
  Sergei Nikolaevich KHOMENKO | Сяргей Мiкалаевiч ХАМЕНКА
  Сергей Николаевич ХОМЕНКО | Positsioon(id): siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 21.9.1966
  Sünnikoht: Yasinovataya, end. NSVL (praegune Ukraina)
  Sugu: mees | Siseministri asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 2.10.2020 |
| 9. | Yuri Genadzevich NAZARANKA
  Yuri Gennadievich NAZARENKO | Юрый Генадзевiч НАЗАРАНКА
  Юрий Геннадьевич НАЗАРЕНКО | Positsioon(id): endine siseministri asetäitja, endine sisevägede ülem
  Siseministri esimene asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 17.4.1976
  Sünnikoht: Slonim, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Siseministri endise asetäitja ja siseministeeriumi siseväeüksuste endise ülema juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite, eeskätt enda alluvuses olevate siseväeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministri asetäitjana. Riikliku julgeolekupolitsei ülem. | 2.10.2020 |
| 10. | Khazalbek Baktibekavich ATABEKAU
  Khazalbek Bakhtibekovich ATABEKOV | Хазалбек Бактiбекавiч АТАБЕКАЎ
  Хазалбек Бахтибекович АТАБЕКОВ | Positsioon(id): sisevägede ülema asetäitja
  Sünniaeg: 18.3.1967
  Sugu: mees | Siseministeeriumi sisevägede ülema asetäitjana vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite, eeskätt enda alluvuses olevate siseväeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 2.10.2020 |
| 11. | Aliaksandr Valerievich BYKAU
  Alexander (Alexandr) Valerievich BYKOV | Аляксандр Валер’евiч БЫКАЎ
  Александр Валерьевич БЫКОВ | Positsioon(id): spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) ülem, kolonelleitnant
  Sugu: mees | Siseministreeriumi spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) ülemana vastutab ta spetsiaalse kiirreageerimisüksuse poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 12. | Aliaksandr Sviataslavavich SHEPELEU
  Alexander (Alexandr) Svyatoslavovich SHEPELEV | Аляксандр Святаслававiч ШЭПЕЛЕЎ
  Александр Святославович ШЕПЕЛЕВ | Positsioon(id): siseministeeriumi julgeoleku- ja turvaosakonna juhataja
  Sünniaeg: 14.10.1975
  Sünnikoht: Rublevski küla, Kruglaje (Kruglyanskiy) rajoon, Mogilevi/Magiljovi/Mahiliou oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Siseministeeriumi julgeoleku- ja turvaosakonna juhatajana juhtivtöötaja ametikohal olles on ta kaasosaline siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises, aga ka ajakirjanike hirmutamises ja nendevastases vägivallas. | 2.10.2020 |
| 13. | Dzmitry Uladzimiravich BALABA
  Dmitry Vladimirovich BALABA | Дзмiтрый Уладзiмiравiч БАЛАБА
  Дмитрий Владимирович БАЛАБА | Positsioon(id): Minski linna täitevkomitee OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem
  Sünniaeg: 1.6.1972
  Sünnikoht: Gorodilovo küla, Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Minski OMONi ülemana vastutab ta Minski OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 2.10.2020 |
| 14. | Ivan Uladzimiravich KUBRAKOU
  Ivan Vladimirovich KUBRAKOV | Iван Уладзiмiравiч КУБРАКОЎ
  Иван Владимирович КУБРАКОВ | Positsioon(id): endine Minski linna täitevkomitee siseasjade peaosakonna juhataja
  Siseminister, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 5.5.1975
  Sünnikoht: Malinovka küla, Mogilevi/Magiljovi/Mahiliou oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Minski linna täitevkomitee siseasjade peaosakonna endise juhatajana vastutab ta politseiteenistuse poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministrina. | 2.10.2020 |
| 15. | Maxim Aliaksandravich GAMOLA (HAMOLA)
  Maxim Alexandrovich GAMOLA | Максiм Аляксандравiч ГАМОЛА
  Максим Александрович ГАМОЛА | Positsioon(id): endine Minski Moskovski linnaosa politseijaoskonna ülem
  Minski linna politseijaoskonna juhataja asetäitja, kriminaalpolitsei ülem
  Sugu: mees | Minski Moskovski linnaosa politseijaoskonna endise ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.
  Ta on jätkuvalt aktiivne Lukašenka režiimis Minski linna politseijaoskonna juhataja asetäitjana ja kriminaalpolitsei ülemana. | 2.10.2020 |
| 16. | Aliaksandr Mikhailavich ALIASHKEVICH
  Alexander (Alexandr) Mikhailovich ALESHKEVICH | Аляксандр Мiхайлавiч АЛЯШКЕВIЧ
  Александр Михайлович АЛЕШКЕВИЧ | Positsioon(id): Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja esimene asetäitja, kriminaalpolitsei ülem
  Sugu: mees | Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitja ja kriminaalpolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 17. | Andrei Vasilievich GALENKA
  Andrey Vasilievich GALENKA | Андрэй Васiльевiч ГАЛЕНКА
  Андрей Васильевич ГАЛЕНКА | Positsioon(id): Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem
  Sugu: mees | Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja asetäitja ja riikliku julgeolekupolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 18. | Aliaksandr Paulavich VASILIEU
  Alexander (Alexandr) Pavlovich VASILIEV | Аляксандр Паўлавiч ВАСIЛЬЕЎ
  Александр Павлович ВАСИЛЬЕВ | Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja
  Sünniaeg: 24.3.1975
  Sünnikoht: Mogilev/Mahilou/Magiljovi, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhatajana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 19. | Aleh Mikalaevich SHULIAKOUSKI
  Oleg Nikolaevich SHULIAKOVSKI | Алег Мiкалаевiч ШУЛЯКОЎСКI
  Олег Николаевич ШУЛЯКОВСКИЙ | Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimene asetäitja, kriminaalpolitsei ülem
  Sünniaeg: 26.7.1977
  Sugu: mees | Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitjana ja kriminaalpolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 20. | Anatol Anatolievich VASILIEU
  Anatoli Anatolievich VASILIEV | Анатоль Анатольевiч ВАСIЛЬЕЎ
  Анатолий Анатольевич ВАСИЛЬЕВ | Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem
  Sünniaeg: 26.1.1972
  Sünnikoht: Gomel/Homyel, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitjana ja avaliku julgeoleku politsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 21. | Aliaksandr Viachaslavavich ASTREIKA
  Alexander (Alexandr) Viacheslavovich ASTREIKO | Аляксандр Вячаслававiч АСТРЭЙКА
  Александр Вячеславович АСТРЕЙКО | Positsioon(id): Bresti oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sünniaeg: 22.12.1971
  Sünnikoht: Kapyl, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Bresti oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja ja miilitsa kindralmajorina vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 22. | Leanid ZHURAUSKI
  Leonid ZHURAVSKI | Леанiд ЖУРАЎСКI
  Леонид ЖУРАВСКИЙ | Positsioon(id): Vitebski/Vitsebski/Viciebski OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem
  Sünniaeg: 20.9.1975
  Sugu: mees | Vitebski/Vitsebski /Viciebski OMONi ülemana vastutab ta Vitebski/Vitsebski/Viciebski OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest. | 2.10.2020 |
| 23. | Mikhail DAMARNACKI
  Mikhail DOMARNATSKY | Мiхаiл ДАМАРНАЦКI
  Михаил ДОМАРНАЦКИЙ | Positsioon(id): Gomeli/Homyeli OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem
  Sugu: mees | Gomeli/Homyeli OMONi ülemana vastutab ta Gomeli/Homyeli OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest. | 2.10.2020 |
| 24. | Maxim MIKHOVICH
  Maxim MIKHOVICH | Максiм МIХОВIЧ
  Максим МИХОВИЧ | Positsioon(id): Bresti OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem, kolonelleitnant
  Sugu: mees | Bresti OMONi ülemana vastutab ta Bresti OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest. | 2.10.2020 |
| 25. | Aleh Uladzimiravich MATKIN
  Oleg Vladimirovitch MATKIN | Алег Уладзiмiравiч МАТКIН
  Олег Владимирович МАТКИН | Positsioon(id): siseministeeriumi kriminaalhoolduse osakonna juhataja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)
  Sugu: mees | Siseministeeriumi karistusasutuste osakonna juhatajana, kellele alluvad siseministeeriumi kinnipidamisasutused, vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel nimetatud kinnipidamisasutustes kinni peetud kodanike ebainimliku ja alandava kohtlemise, sealhulgas piinamise eest kinnipidamisasutustes ning rahumeelsete meeleavaldajate üldise jõhkra mahasurumise eest. | 2.10.2020 |
| 26. | Ivan Yurievich SAKALOUSKI
  Ivan Yurievich SOKOLOVSKI | Iван Юр’евiч САКАЛОЎСКI
  Иван Юрьевич СОКОЛОВСКИЙ | Positsioon(id): Minski Akrestina kinnipidamiskeskuse direktor
  Sugu: mees | Minski Akrestina kinnipidamiskeskuse direktorina vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel nimetatud kinnipidamiskeskuses kinni peetud kodanike ebainimliku ja alandava kohtlemise, sealhulgas piinamise eest. | 2.10.2020 |
| 27. | Valeri Paulavich VAKULCHYK
  Valery Pavlovich VAKULCHIK | Валерый Паўлавiч
  ВАКУЛЬЧЫК
  Валерий Павлович ВАКУЛЬЧИК | Positsioon(id): endine riigi julgeolekukomitee (KGB) esimees
  Endine julgeolekunõukogu riigisekretär
  Valgevene Vabariigi presidendi abi ja Bresti oblasti inspektor
  Sünniaeg: 19.6.1964
  Sünnikoht: Radostovo, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) endise esimehe juhtival ametikohal olles vastutas ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Bresti oblasti inspektorina. | 2.10.2020 |
| 28. | Siarhei Yaugenavich TSERABAU
  Sergey Evgenievich TEREBOV | Сяргей Яўгенавiч ЦЕРАБАЎ
  Сергей Евгеньевич ТЕРЕБОВ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe esimene asetäitja
  Sünniaeg: 1972
  Sünnikoht: Borisov/Barisaw, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe esimese asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises. | 2.10.2020 |
| 29. | Dzmitry Vasilievich RAVUTSKI
  Dmitry Vasilievich REUTSKY | Дзмiтрый Васiльевiч РАВУЦКI
  Дмитрий Васильевич РЕУЦКИЙ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises. | 2.10.2020 |
| 30. | Uladzimir Viktaravich KALACH
  Vladimir Viktorovich KALACH | Уладзiмiр Вiктаравiч КАЛАЧ
  Владимир Викторович КАЛАЧ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises. | 2.10.2020 |
| 31. | Alieg Anatolevich CHARNYSHOU
  Oleg Anatolievich CHERNYSHEV | Алег Анатольевiч ЧАРНЫШОЎ
  Олег Анатольевич ЧЕРНЫШЁВ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja
  Sugu: mees | Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises. | 2.10.2020 |
| 32. | Aliaksandr Uladzimiravich KANYUK
  Alexander (Alexandr) Vladimirovich KONYUK | Аляксандр Уладзiмiравiч КАНЮК
  Александр Владимирович КОНЮК | Positsioon(id): endine Valgevene Vabariigi peaprokurör
  Valgevene Vabariigi suursaadik Armeenias
  Sünniaeg: 11.7.1960
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Endise peaprokurörina vastutab ta kriminaalmenetluse laialdase kasutamise eest eesmärgiga diskvalifitseerida 2020. aasta presidendivalimiste eel opositsioonikandidaadid ning hoida ära isikute liitumine koordinatsiooninõukoguga, mille opositsioon asutas valimistulemuste vaidlustamiseks.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene suursaadikuna Armeenias. | 2.10.2020 |
| 33. | Lidzia Mihailauna YARMOSHINA
  Lidia Mikhailovna YERMOSHINA | Лiдзiя Мiхайлаўна ЯРМОШЫНА
  Лидия Михайловна ЕРМОШИНА | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni esinaine
  Sünniaeg: 29.1.1953
  Sünnikoht: Slutsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni esinaisena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 34. | Vadzim Dzmitryevich IPATAU
  Vadim Dmitrievich IPATOV | Вадзiм Дзмiтрыевiч IПАТАЎ
  Вадим Дмитриевич ИПАТОВ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni aseesimees
  Sünniaeg: 30.10.1964
  Sünnikoht: Kolomyia, Ivano-Frankivski oblast, end. NSVL (praegune Ukraina)
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni aseesimehena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 35. | Alena Mikalaeuna DMUHAILA
  Elena Nikolaevna DMUHAILO | Алена Мiкалаеўна ДМУХАЙЛА
  Елена Николаевна ДМУХАЙЛО | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni sekretär
  Sünniaeg: 1.7.1971
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni sekretärina vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 36. | Andrei Anatolievich GURZHY
  Andrey Anatolievich GURZHIY | Андрэй Анатольевiч ГУРЖЫ
  Андрей Анатольевич ГУРЖИЙ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 10.10.1975
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 37. | Volga Leanidauna DARASHENKA
  Olga Leonidovna DOROSHENKO | Вольга Леанiдаўна ДАРАШЭНКА
  Ольга Леонидовна ДОРОШЕНКО | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 1976
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 38. | Siarhei Aliakseevich KALINOUSKI
  Sergey Alexeyvich KALINOVSKIY | Сяргей Аляксеевiч КАЛIНОЎСКI
  Сергей Алексеевич КАЛИНОВСКИЙ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 3.1.1969
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste rikkumise eest, valimiste mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 39. | Sviatlana Piatrouna KATSUBA
  Svetlana Petrovna KATSUBO | Святлана Пятроўна КАЦУБА
  Светлана Петровна КАЦУБО | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 6.8.1959
  Sünnikoht: Podilsk, Odessa oblast, end. NSVL (praegune Ukraina)
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 40. | Aliaksandr Mikhailavich LASYAKIN
  Alexander (Alexandr) Mikhailovich LOSYAKIN | Аляксандр Мiхайлавiч ЛАСЯКIН
  Александр Михайлович ЛОСЯКИН | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 21.7.1957
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 41. | Igar Anatolievich PLYSHEUSKI
  Ihor Anatolievich PLYSHEVSKIY | Iгар Анатольевiч ПЛЫШЭЎСКI
  Игорь Анатольевич ПЛЫШЕВСКИЙ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 19.2.1979
  Sünnikoht: Lyuban, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 42. | Marina Yureuna RAKHMANAVA
  Marina Yurievna RAKHMANOVA | Марына Юр’еўна РАХМАНАВА
  Марина Юрьевна РАХМАНОВА | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 26.9.1970
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 43. | Aleh Leanidavich SLIZHEUSKI
  Oleg Leonidovich SLIZHEVSKI | Алег Леанiдавiч СЛIЖЭЎСКI
  Олег Леонидович СЛИЖЕВСКИЙ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 16.8.1972
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 44. | Irina Aliaksandrauna TSELIKAVETS
  Irina Alexandrovna TSELIKOVEC | Iрына Аляксандраўна ЦЭЛIКАВЕЦ
  Ирина Александровна ЦЕЛИКОВЕЦ | Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige
  Sünniaeg: 2.11.1976
  Sünnikoht: Zhlobin, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: naine | Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.
  Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud. | 2.10.2020 |
| 45. | Aliaksandr Ryhoravich LUKASHENKA
  Alexander (Alexandr) Grigorievich LUKASHENKO | Аляксандр Рыгоравiч ЛУКАШЭНКА
  Александр Григорьевич ЛУКАШЕНКО | Positsioon(id): Valgevene Vabariigi president
  Sünniaeg: 30.8.1954
  Sünnikoht: Kopõssi alev, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Valgevene presidendina, kes omab kontrolli riigiasutuste üle, vastutab ta riigiaparaadi poolt enne ja pärast 2020. aasta presidendivalimisi toime pandud vägivaldsete repressioonide eest, eelkõige peamiste opositsioonikandidaatide tagasilükkamise, rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise ning ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 6.11.2020 |
| 46. | Viktar Aliaksandravich LUKASHENKA
  Viktor Alexandrovich LUKASHENKO | Вiктар Аляксандравiч ЛУКАШЭНКА
  Виктор Александрович ЛУКАШЕНКО | Positsioon(id): presidendi riikliku julgeoleku nõunik, julgeolekunõukogu liige
  Sünniaeg: 28.11.1975
  Sünnikoht: Mogilev/Mahiliou/Magiljovi end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Presidendi riikliku julgeoleku nõuniku ja julgeolekunõukogu liikme ning Valgevene julgeolekujõudude mitteametliku järelevalveametnikuna vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda. | 6.11.2020 |
| 47. | Ihar Piatrovich SERGYAENKA
  Igor Petrovich SERGEENKO | Iгар Пятровiч СЕРГЯЕНКА
  Игорь Петрович СЕРГЕЕНКО | Positsioon(id): presidendi administratsiooni personaliülem
  Sünniaeg: 14.1.1963
  Sünnikoht: Stolitsa küla, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Presidendi administratsiooni personaliülemana on ta presidendiga lähedalt seotud ning vastutab presidendivõimu rakendamise eest sise- ja välispoliitika valdkonnas. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi, sealhulgas pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuvat represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat. | 6.11.2020 |
| 48. | Ivan Stanislavavich TERTEL
  Ivan Stanislavovich TERTEL | Iван Станiслававiч ТЭРТЭЛЬ
  Иван Станиславович ТЕРТЕЛЬ | Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimees, riigikontrollikomitee endine esimees
  Sünniaeg: 8.9.1966
  Sünnikoht: Privalki/Privalka küla, Grodno/Hrodna/oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Olles riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe ja riigikontrollikomitee endise esimehe juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda. | 6.11.2020 |
| 49. | Raman Ivanavich MELNIK
  Roman Ivanovich MELNIK | Раман Iванавiч МЕЛЬНIК
  Роман Иванович МЕЛЬНИК | Positsioon(id): siseministeeriumi avaliku korra kaitse ja ennetuse peadirektoraadi juht
  Sünniaeg: 29.5.1964
  Sugu: mees | Olles siseministeeriumi avaliku korra kaitse ja ennetuse peadirektoraadi juhataja juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda. | 6.11.2020 |
| 50. | Ivan Danilavich NASKEVICH
  Ivan Danilovich NOSKEVICH | Iван Данiлавiч НАСКЕВIЧ
  Иван Данилович НОСКЕВИЧ | Positsioon(id): juurdluskomitee esimees
  Sünniaeg: 25.3.1970
  Sünnikoht: Cierabličy küla, Bresti oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Olles juurdluskomitee esimehe juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega. | 6.11.2020 |
| 51. | Aliaksey Aliaksandravich VOLKAU
  Alexei Alexandrovich VOLKOV | Аляксей Аляксандравiч ВОЛКАЎ
  Алексей Александрович ВОЛКОВ | Positsioon(id): juurdluskomitee esimene aseesimees
  Sünniaeg: 7.9.1973
  Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Varem juurdluskomitee esimese aseesimehe juhtival ametikohal olnuna vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega. | 6.11.2020 |
| 52. | Siarhei Yakaulevich AZEMSHA
  Sergei Yakovlevich AZEMSHA | Сяргей Якаўлевiч АЗЕМША
  Сергей Яковлевич АЗЕМША | Positsioon(id): juurdluskomitee aseesimees
  Sünniaeg: 17.7.1974
  Sünnikoht: Rechitsa, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Juurdluskomitee aseesimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega. | 6.11.2020 |
| 53. | Andrei Fiodaravich SMAL
  Andrei Fyodorovich SMAL | Андрэй Фёдаравiч СМАЛЬ
  Андрей Федорович СМАЛЬ | Positsioon(id): juurdluskomitee aseesimees
  Sünniaeg: 1.8.1973
  Sünnikoht: Brest, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Juurdluskomitee aseesimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega. | 6.11.2020 |
| 54. | Andrei Yurevich PAULIUCHENKA
  Andrei Yurevich PAVLYUCHENKO | Андрэй Юр’евiч ПАЎЛЮЧЕНКА
  Андрей Юрьевич ПАВЛЮЧЕНКО | Positsioon(id): operatiivanalüüsi keskuse juhataja
  Sünniaeg: 1.8.1971
  Sugu: mees | Olles operatiivanalüüsi keskuse juhataja juhtival ametikohal, on ta presidendiga lähedalt seotud ja vastutab kodanikuühiskonna represseerimise eest, eelkõige kasutades telekommunikatsioonivõrkude ühenduse katkestamist kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimisvahendina. | 6.11.2020 |
| 55. | Ihar Ivanavich BUZOUSKI
  Igor Ivanovich BUZOVSKI | Iгар Iванавiч БУЗОЎСКI
  Игорь Иванович БУЗОВСКИЙ | Positsioon(id): teabeministri asetäitja
  Sünniaeg: 10.7.1972
  Sünnikoht: Koshelevo küla, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Teabeministri asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsusega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust. | 6.11.2020 |
| 56. | Natallia Mikalaeuna EISMANT
  Natalia Nikolayevna EISMONT | Наталля Мiкалаеўна ЭЙСМАНТ
  Наталья Николаевна ЭЙСМОНТ | Positsioon(id): Valgevene presidendi pressisekretär
  Sünniaeg: 16.2.1984
  Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sünninimi: Kirsanova (Кирсанова) või Selyun (Селюн)
  Sugu: naine | Olles Valgevene presidendi pressisekretäri ametikohal on ta presidendiga lähedalt seotud ning vastutab presidendi meediategevuse koordineerimise, sealhulgas avalduste koostamise ja avalike esinemiste korraldamise eest. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi, sealhulgas pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuvat represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat. Eelkõige pärast 2020. aasta presidendivalimisi tehtud avalike avaldustega, milles ta kaitses presidenti ja kritiseeris opositsiooniaktiviste ja rahumeelseid meeleavaldajaid, on ta aidanud kaasa demokraatia ja õigusriigi tõsisele kahjustamisele Valgevenes. | 6.11.2020 |
| 57. | Siarhei Yaugenavich ZUBKOU
  Sergei Yevgenevich ZUBKOV | Сяргей Яўгенавiч ЗУБКОЎ
  Сергей Евгеньевич ЗУБКОВ | Positsioon(id): ALFA üksuse komandör
  Sünniaeg: 21.8.1975
  Sugu: mees | ALFA üksuse jõudude komandörina vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi nimetatud jõudude poolt toime pandud represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda. | 6.11.2020 |
| 58. | Andrei Aliakseevich RAUKOU
  Andrei Alexeyevich RAVKOV | Андрэй Аляксеевiч РАЎКОЎ
  Андрей Алексеевич РАВКОВ | Positsioon(id): endine julgeolekunõukogu riigisekretär
  Valgevene Vabariigi suursaadik Aserbaidžaanis
  Sünniaeg: 25.6.1967
  Sünnikoht: Revyaki küla, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Endise julgeolekunõukogu riigisekretärina on ta olnud presidendiga lähedalt seotud ning vastutab pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi poolt toime pandud represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.
  Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene suursaadikuna Aserbaidžaanis. | 6.11.2020 |
| 59. | Pyotr Piatrovich MIKLASHEVICH
  Petr Petrovich MIKLASHEVICH | Пётр Пятровiч МIКЛАШЭВIЧ
  Петр Петрович МИКЛАШЕВИЧ | Positsioon(id): Valgevene Vabariigi konstitutsioonikohtu esimees
  Sünniaeg: 18.10.1954
  Sünnikoht: Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Konstitutsioonikohtu esimehena vastutab ta 25. augustil 2020 vastu võetud konstitutsioonikohtu otsuse eest, millega petturlike valimiste tulemused seadustati. Seeläbi on ta toetanud ja hõlbustanud riigiaparaadi represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat rahumeelsete protestijate ja ajakirjanike vastu ning vastutab seeläbi demokraatia ja õigusriigi tõsisele kahjustamise eest Valgevenes. | 6.11.2020 |
| 60. | Anatol Aliaksandravich SIVAK
  Anatoli Alexandrovich SIVAK | Анатоль Аляксандравiч СIВАК
  Анатолий Александрович СИВАК | Positsioon(id): asepeaminister, Minski linna täitevkomitee endine esimees
  Sünniaeg: 19.7.1962
  Sünnikoht: Zavoit, Narovlja (Narovlya) rajoon, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Varem Minski linna täitevkomitee endise esimehe juhtival ametikohal olnuna vastutas ta 2020. aasta presidendivalimiste järel Minski kohalike ametivõimude poolt tema järelevalve all läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. Ta tegi arvukalt avalikke avaldusi, milles kritiseeris Valgevenes toimuvaid rahumeelseid meeleavaldusi.
  Praegu asepeaministri juhtival ametikohal olles jätkab ta Lukašenka režiimi toetamist. | 17.12.2020 |
| 61. | Ivan Mikhailavich EISMANT
  Ivan Mikhailovich EISMONT | Iван Мiхайлавiч ЭЙСМАНТ
  Иван Михайлович ЭЙСМОНТ | Positsioon(id): riikliku tele- ja raadioettevõtte esimees, ettevõtte Belteleradio juht
  Sünniaeg: 20.1.1977
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Valgevene riikliku tele- ja raadioettevõtte esimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta riikliku propaganda levitamise eest avalik-õiguslikus meedias ning toetab jätkuvalt Lukašenka režiimi. See hõlmab meediakanalite kasutamist presidendi ametisoleku jätkamise toetamiseks, hoolimata 9. augustil 2020 toimunud võltsitud tulemustega presidendivalimistest ning neile järgnenud rahumeelsete ja õiguspäraste meeleavalduste korduvast vägivaldsest mahasurumisest.
  Eismont tegi avalikke avaldusi, milles kritiseeris rahumeelseid meeleavaldajaid ning keeldus meeleavalduste kajastamisest meedias. Samuti vallandas ta oma juhtimise all oleva ettevõtte Belteleradio streikivad töötajad, vastutades seeläbi inimõiguste rikkumiste eest. | 17.12.2020 |
| 62. | Uladzimir Stsiapanavich KARANIK
  Vladimir Stepanovich KARANIK | Уладзiмiр Сцяпанавiч КАРАНIК
  Владимир Степанович КАРАНИК | Positsioon(id): Grodno/Hrodna oblasti kuberner, endine tervishoiuminister
  Sünniaeg: 30.11.1973
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Endise tervishoiuministri juhtival ametikohal olles vastutab ta tervishoiuteenuste kasutamise eest rahumeelsete meeleavaldajate represseerimiseks, lastes viia arstiabi vajavad meeleavaldajad kiirabisõidukites mitte haiglatesse, vaid isolatsiooniosakondadesse. Ta tegi arvukalt avalikke avaldusi, milles kritiseeris Valgevenes toimuvaid rahumeelseid meeleavaldusi, süüdistades ühel korral üht meeleavaldajat joobesolekus.
  Praegu Grodno/Hrodna oblasti kuberneri juhtival ametikohal olles jätkab ta Lukašenka režiimi toetamist. | 17.12.2020 |
| 63. | Natallia Ivanauna KACHANAVA
  Natalia Ivanovna KOCHANOVA | Наталля Iванаўна КАЧАНАВА
  Наталья Ивановна КОЧАНОВА | Positsioon(id): Valgevene rahvuskogu vabariikliku nõukogu esimees
  Sünniaeg: 25.9.1960
  Sünnikoht: Polotsk, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: naine | Valgevene rahvuskogu vabariikliku nõukogu praeguse esimehe juhtival ametikohal olles on ta vastutav presidendi sisepoliitika-alaste otsuste toetamise eest. Samuti vastutab ta võltsitud tulemustega valimiste korraldamise eest, mis toimusid 9. augustil 2020. Ta tegi avalikke avaldusi, milles kaitses jõhkra vägivalla kasutamist julgeolekuaparaadi poolt rahumeelsete meeleavaldajate vastu. | 17.12.2020 |
| 64. | Pavel Mikalaevich LIOHKI
  Pavel Nikolaevich LIOHKI | Павел Мiкалаевiч ЛЁГКI
  Павел Николаевич ЛЁГКИЙ | Positsioon(id): teabeministri esimene asetäitja
  Sünniaeg: 30.5.1972
  Sünnikoht: Baranavichy, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Teabeministri esimese asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsustega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust. | 17.12.2020 |
| 65. | Ihar Uladzimiravich LUTSKY
  Igor Vladimirovich LUTSKY | Iгар Уладзiмiравiч ЛУЦКI
  Игорь Владимирович ЛУЦКИЙ | Positsioon(id): teabeminister
  Sünniaeg: 31.10.1972
  Sünnikoht: Stolin, Bresti oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Teabeministri juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsustega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust. | 17.12.2020 |
| 66. | Andrei Ivanavich SHVED
  Andrei Ivanovich SHVED | Андрэй Iванавiч ШВЕД
  Андрей Иванович ШВЕД | Positsioon(id): Valgevene Vabariigi peaprokurör
  Sünniaeg: 21.4.1973
  Sünnikoht: Glushkovichi, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Peaprokuröri juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni jätkuva represseerimise eest ning eelkõige mitmete kriminaalmenetluste algatamisega rahumeelsete meeleavaldajate, opositsiooniliidrite ja ajakirjanike vastu 2020. aasta presidendivalimiste järel. Samuti tegi ta avalikke avaldusi, milles ähvardas „loata meelavalduste“ osalisi karistusega. | 17.12.2020 |
| 67. | Genadz Andreevich BOGDAN
  Gennady Andreievich BOGDAN | Генадзь Андрэевiч БОГДАН
  Геннадий Андреевич БОГДАН | Positsioon(id): Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülema asetäitja
  Sünniaeg: 8.1.1977
  Sugu: mees | Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülema asetäitja juhtival ametikohal olles tee ta järelevalvet mitme ettevõtte üle. Tema juhtimisel tegutsev organ annab rahalist, materiaalset ja tehnilist, sotsiaalset, majapidamisega seotud ja meditsiinilist toetust riigiaparaadi ning vabariiklikele ametivõimudele. Ta on presidendiga tihedalt seotud ning jätkab Lukašenka režiimi toetamist. | 17.12.2020 |
| 68. | Ihar Paulavich BURMISTRAU
  Igor Pavlovich BURMISTROV | Iгар Паўлавiч БУРМIСТРАЎ
  Игорь Павлович БУРМИСТРОВ | Positsioon(id): siseministeeriumi sisevägede staabiülem ja ülema esimene asetäitja
  Sünniaeg: 30.9.1968
  Sugu: mees | Siseministeeriumi sisevägede staabiülema ja ülema esimese asetäitja juhtival ametikohal olles on ta vastutav talle allunud sisevägede poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eelkõige rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 17.12.2020 |
| 69. | Arciom Kanstantinavich DUNKA
  Artem Konstantinovich DUNKO | Арцём Канстанцiнавiч ДУНЬКА
  Артем Константинович ДУНЬКО | Positsioon(id): riigikontrollikomitee finantsuurimiste osakonna eriküsimuste
  Sünniaeg: 8.6.1990
  Sugu: mees | Riigikontrollikomitee finantsuurimiste osakonna eriküsimuste vaneminspektori juhtival ametikohal olles on ta vastutav riigiaparaadi poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt opositsiooniliidrite ja aktivistide vastu algatatud uurimiste eest. | 17.12.2020 |
| 70. | Aleh Heorhievich KARAZIEI
  Oleg Georgevich KARAZEI | Алег Георгiевiч КАРАЗЕЙ
  Олег Георгиевич КАРАЗЕЙ | Positsioon(id): siseministeeriumi riikliku julgeolekupolitsei õiguskaitse ja ennetuse peaosakonna ennetusosakonna juht
  Sünniaeg: 1.1.1979
  Sünnikoht: Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Siseministeeriumi riikliku julgeolekupolitsei õiguskaitse ja ennetuse peaosakonna ennetusosakonna juhi juhtival ametikohal olles vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste järel politseijõudude juhtimisel läbi viidud represseerimis- ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 17.12.2020 |
| 71. | Dzmitry Aliaksandravich KURYAN
  Dmitry Alexandrovich KURYAN | Дзмiтрый Аляксандравiч КУРЬЯН
  Дмитрий Александрович КУРЬЯН | Positsioon(id): politseikolonel, siseministeeriumi peaosakonna juhi asetäitja ja õiguskaitseosakonna juht
  Sünniaeg: 3.10.1974
  Sugu: mees | Politseikoloneli ja siseministeeriumi peaosakonna juhi asetäitja ja õiguskaitseosakonna juhtival ametikohal olles vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste järel politseijõudude juhtimisel läbi viidud represseerimis- ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. | 17.12.2020 |
| 72. | Aliaksandr Henrykavich TURCHIN
  Alexander (Alexandr) Henrihovich TURCHIN | Аляксандр Генрыхавiч ТУРЧЫН
  Александр Генрихович ТУРЧИН | Positsioon(id): Minski piirkondliku täitevkomitee esimees
  Sünniaeg: 2.7.1975
  Sünnikoht: Novogrudok, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Oma ametikohal Minski piirkondliku täitevkomitee esimehena vastutab ta kohalike ametivõimude, sealhulgas mitme komitee järelevalve eest. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi. | 17.12.2020 |
| 73. | Dzmitry Mikalaevich SHUMILIN
  Dmitry Nikolayevich SHUMILIN | Дзмiтрый Мiкалаевiч ШУМIЛIН
  Дмитрий Николаевич ШУМИЛИН | Positsioon(id): Minski linna täitevkomitee Minski linna politseijaoskonna (siseministeeriumi peaosakond) massiürituste osakonna juhataja
  Sünniaeg: 26.7.1977
  Sugu: mees | Minski linna täitevkomitee Minski linna politseijaoskonna massiürituste osakonna juhatajana vastutab ta kohalike ametivõimude poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tema kohta on andmeid, et ta osales isiklikult rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamises. | 17.12.2020 |
| 74. | Vital Ivanavich STASIUKEVICH
  Vitalyi Ivanovich STASIUKEVICH | Вiталь Iванавiч СТАСЮКЕВIЧ
  Виталий Иванович СТАСЮКЕВИЧ | Positsioon(id): riikliku julgeolekupolitsei juht Grodnos/Hrodnas
  Sünniaeg: 5.3.1976
  Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Riikliku julgeolekupolitsei juhina Grodnos/Hrodnas on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal rahumeelsete meeleavaldajate ebaseaduslikul kinnipidamisel. | 17.12.2020 |
| 75. | Siarhei Leanidavich KALINNIK
  Sergei Leonidovich KALINNIK | Сяргей Леанiдавiч КАЛИННИК
  Сергей Леонидович КАЛИННИК | Positsioon(id): politseikolonel, Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juht
  Sünniaeg: 23.7.1979
  Sugu: mees | Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhina on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal ja osales ebaseaduslikult kinnipeetud meeleavaldajate piinamisel. | 17.12.2020 |
| 76. | Vadzim Siarhaevich PRYGARA
  Vadim Sergeyevich PRIGARA | Вадзiм Сяргеевiч ПРЫГАРА
  Вадим Сергеевич ПРИГАРА | Positsioon(id): politsei kolonelleitnant, rajooni politseijaoskonna juht Maladzetšnas (Molodechnos)
  Sünniaeg: 31.10.1980
  Sugu: mees | Rajooni politseijaoskonna juhina Maladzetšnas (Molodechno) on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal ebaseaduslikult kinnipeetud meeleavaldajate peksmisel. Samuti tegi ta meedias meeleavaldajate kohta arvukalt halvustavaid avaldusi. | 17.12.2020 |
| 77. | Viktar Ivanavich STANISLAUCHYK
  Viktor Ivanovich STANISLAVCHIK | Вiктар Iванавiч СТАНIСЛАЎЧЫК
  Виктор Иванович СТАНИСЛАВЧИК | Positsioon(id): Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhi asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei juht
  Sünniaeg: 27.1.1971
  Sugu: mees | Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhi asetäitjana ja riikliku julgeolekupolitsei juhina on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.
  Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamisel ja peksmisel. | 17.12.2020 |
| 78. | Aliaksandr Aliaksandravich PIETRASH
  Alexander (Alexandr) Alexandrovich PETRASH | Аляксандр Аляксандравiч ПЕТРАШ
  Александр Александрович ПЕТРАШ | Positsioon(id): Minski Moskovski rajoonikohtu esimees
  Sünniaeg: 16.5.1988
  Sugu: mees | Minski Moskovski rajoonikohtu esimehena on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi ja tugineti valetunnistajate ütlustele.
  Tal oli suur roll meeleavaldajate, ajakirjanike ja opositsiooniliidrite trahvimisel ja kinnipidamisel pärast 2020. aasta presidendivalimisi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 79. | Andrei Aliaksandravich LAHUNOVICH
  Andrei Alexandrovich LAHUNOVICH | Андрэй Аляксандравiч ЛАГУНОВIЧ
  Андрей Александрович ЛАГУНОВИЧ | Positsioon(id): Sovetsky rajoonikohtu kohtunik Gomelis/Homyelis
  Sugu: mees | Sovetsky rajoonikohtu kohtunikuna Gomelis/Homyelis on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 80. | Alena Vasileuna LITVINA
  Elena Vasilevna LITVINA | Алена Васiльеўна ЛIТВIНА
  Елена Васильевна ЛИТВИНА | Positsioon(id): Leninsky rajoonikohtu kohtunik Mogilevis/Magiljovis/Mahilious
  Sugu: naine | Leninsky rajoonikohtu kohtunikuna Mogilevis/Magiljovis/Mahilious on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige opositsiooni aktivisti presidendikandidaadi Svetlana Tsihhanovskaja (Svetlana Tsikhanouskaya) abikaasa Sergei Tihhanovski (Siarhei Tsikhanousky) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 81. | Victoria Valeryeuna SHABUNYA
  Victoria Valerevna SHABUNYA | Вiкторыя Валер’еўна ШАБУНЯ
  Виктория Валерьевна ШАБУНЯ | Positsioon(id): Minski keskrajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 27.2.1974
  Sugu: naine | Minski keskrajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige koordineerimisnõukogu liikme ja meeleavalduskomitee juhi Sergei Dylevsky (Sjargei Dõlevski) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 82. | Alena Aliaksandravna ZHYVITSA
  Elena Alexandrovna ZHYVITSA | Алена Аляксандравна ЖЫВIЦА
  Елена Александровна ЖИВИЦА | Positsioon(id): Minski Oktyabrsky rajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 9.4.1990
  Sugu: naine | Minski Oktyabrsky rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 83. | Natallia Anatolievna DZIADKOVA
  Natalia Anatolievna DEDKOVA | Наталля Анатольеўна ДЗЯДКОВА
  Наталья Анатольевна ДЕДКОВА | Positsioon(id): Minski Partizanski rajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 2.12.1979
  Sugu: naine | Minski Partizanski rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige koordineerimisnõukogu liikme Mariya Kalesnikava (Marõja Kalesnikava) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 84. | Maryna Arkadzeuna FIODARAVA
  Marina Arkadievna FEDOROVA | Марына Аркадзьеўна ФЁДАРАВА
  Марина Аркадьевна ФЕДОРОВА | Positsioon(id): Minski Sovetsky rajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 11.9.1965
  Sugu: naine | Minski Sovetsky rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 85. | Yulia Chaslavauna HUSTYR
  Yulia Cheslavovna HUSTYR | Юлiя Чаславаўна ГУСТЫР
  Юлия Чеславовна ГУСТЫР | Positsioon(id): Minski keskrajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 14.1.1984
  Sugu: naine | Minski keskrajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige opositsiooni presidendikandidaadi Viktar Babarika süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 86. | Alena Tsimafeeuna NYAKRASAVA
  Elena Timofeyevna NEKRASOVA | Алена Цiмафееўна НЯКРАСАВА
  Елена Тимофеевна НЕКРАСОВА | Positsioon(id): Minski Zavodsky rajoonikohtu kohtunik
  Sünniaeg: 26.11.1974
  Sugu: naine | Minski Zavodsky rajoonikohtu kohtunikuna on vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.
  Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest. | 17.12.2020 |
| 87. | Aliaksandr Vasilevich SHAKUTSIN
  Alexander (Alexandr) Vasilevich SHAKUTIN | Аляксандр Васiльевiч ШАКУЦIН
  Александр Васильевич ШАКУТИН | Positsioon(id): ettevõtja, Amkodor Holdingu omanik
  Sünniaeg: 12.1.1959
  Sünnikoht: Bolshoe Babino, Orša rajoon, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)
  Sugu: mees | Ta on üks peamisi Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid, kellel on ärihuvid ehitus-, masinaehitus-, põllumajandus- ja muudes sektorites.
  On teadaandeid selle kohta, et ta on üks Lukašenka presidentuuri ajal erastamisest enim kasu saanud isikuid. Ta on ka Lukašenka-meelse avaliku ühenduse Belaya Rus presiidiumi ja Valgevene Vabariigi ettevõtluse arendamise nõukogu liige.
  Seeläbi saab ta kasu Lukašenka režiimist ja toetab seda.
  2020. aasta juulis väljendas ta avalikult hukkamõistu opositsiooni meeleavaldustele Valgevenes, panustades seega kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisse. | 17.12.2020 |
| 88. | Mikalai Mikalaevich VARABEI/VERABEI
  Nikolay Nikolaevich VOROBEY | Мiкалай Мiкалаевiч ВАРАБЕЙ/ВЕРАБЕЙ
  Николай Николаевич ВОРОБЕЙ | Positsioon(id): ettevõtja, Bremino Groupi kaasomanik
  Sünniaeg: 4.5.1963
  Sünnikoht: end. Ukraina NSV, (praegune Ukraina)
  Sugu: mees | Ta on üks juhtivaid Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid, kellel on ärihuvid nafta-, söetransiidi-, pangandus- ja muudes sektorites.
  Ta on kaasomanik ettevõttes Bremino Group, mis on saanud Valgevene ametivõimudelt maksusoodustusi ja muud liiki toetusi.
  Seeläbi saab ta kasu Lukašenka režiimist ja toetab seda. | 17.12.2020 |

A.

Artikli 3 lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 osutatud füüsilised isikud

Nimed (Transliteratsioon inglise keelde valgevene keele põhjal) (Transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal)

Nimed (kirjapilt valgevene keeles) (kirjapilt vene keeles)

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Uladzimir Uladzimiravich NAVUMAU

Vladimir Vladimirovich NAUMOV

Уладзiмiр Уладзiмiравiч НАВУМАЎ

Владимир Владимирович НАУМОВ

Positsioon(id): endine siseminister, endine presidendi turvateenistuse ülem

Sünniaeg: 7.2.1956

Sünnikoht: Smolensk, end. NSVL (praegune Venemaa Föderatsioon)

Sugu: mees

Ei algatanud uurimist seni lahendamata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumisjuhtumites Valgevenes aastatel 1999–2000. Endine siseminister ning samuti presidendi turvateenistuse endine ülem. Vastutas siseministrina rahumeelsete meeleavaldajate represseerimise eest kuni 6. aprillini 2009, mil ta jäi tervislikel põhjustel pensionile. Presidendi administratsioon andis talle eluaseme Minski Drozdõ (Drozdy) nomenklatuurses elamurajoonis. President Lukašenka andis talle 2014. aasta oktoobris III järgu teeneteordeni.

24.9.2004

2.

Dzmitry Valerievich PAULICHENKA

Dmitri Valerievich PAVLICHENKO (Dmitriy Valeriyevich PAVLICHENKO)

Дзмiтрый Валер’евiч ПАЎЛIЧЭНКА

Дмитрий Валериевич ПАВЛИЧЕНКО

Positsioon(id): endine spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) komandör

Sünniaeg: 1966

Sünnikoht: Vitebsk/Vitsebsk/Viciebsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Aadress: Belarusian Association of Veterans of Special Forces of the Ministry of Internal Affairs ‘Honour’, 111 Mayakovskogo St., Minsk 220028, Valgevene

Sugu: mees

Võtmeisik seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumises Valgevenes aastatel 1999–2000. Siseministeeriumi spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) endine komandör.

Ärimees, siseministeeriumi eriväeosade veteranide liidu „Honour“ esimees.

24.9.2004

3.

Viktar Uladzimiravich SHEIMAN (Viktar Uladzimiravich SHEYMAN)

Viktor Vladimirovich SHEIMAN (Viktor Vladimirovich SHEYMAN)

Вiктар Уладзiмiравiч ШЭЙМАН

Виктор Владимирович ШЕЙМАН

Positsioon(id): Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülem, endine siseminister

Sünniaeg: 26.5.1958

Sünnikoht: Soltanishki, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Aadress: Belarus President Property Management Directorate, 38 K. Marx St., Minsk 220016, Valgevene

Sugu: mees

Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülem. Vastutab seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumise eest Valgevenes aastatel 1999–2000. Julgeolekunõukogu endine sekretär. Sheiman on endiselt presidendi eriassistent/eriabi.

24.9.2004

4.

Iury Leanidavich SIVAKAU (Yuri Leanidavich SIVAKAU, SIVAKOU)

Iury (Yuri) Leonidovich SIVAKOV

Юрый Леанiдавiч СIВАКАЎ, СIВАКОЎ

Юрий Леонидович СИВАКОВ

Positsioon(id): endine siseminister, endine presidendi administratsiooni juhataja asetäitja

Sünniaeg: 5.8.1946

Sünnikoht: Onor, Sahhalini oblast, end. NSVL (praegune Venemaa Föderatsioon)

Aadress: Belarusian Association of Veterans of Special Forces of the Ministry of Internal Affairs ‘Honour’, 111 Mayakovskogo St., Minsk 220028, Valgevene

Sugu: mees

Korraldas seni leidmata Juri Zahharenko, Viktor Gontšari, Anatoli Krasovski ja Dmitri Zavadski kadumise Valgevenes aastatel 1999–2000. Endine turismi- ja spordiminister, endine siseminister ja endine presidendi administratsiooni juhataja asetäitja.

24.9.2004

5.

Yuri Khadzimuratavich KARAEU

Yuri Khadzimuratovich KARAEV

Юрый Хаджымуратавiч КАРАЕЎ

Юрий Хаджимуратович КАРАЕВ

Positsioon(id): endine siseminister, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus) Valgevene Vabariigi presidendi abi – Grodno/Hrodna oblasti inspektor

Sünniaeg: 21.6.1966

Sünnikoht: Ordžonikidze (Ordzhonikidze), end. NSVL (praegune Vladikavkaz, Venemaa Föderatsioon)

Sugu: mees

Varem siseministri juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Grodno/Hrodna oblasti inspektorina.

2.10.2020

6.

Genadz Arkadzievich KAZAKEVICH

Gennadi Arkadievich KAZAKEVICH

Генадзь Аркадзьевiч КАЗАКЕВIЧ

Геннадий Аркадьевич КАЗАКЕВИЧ

Positsioon(id): endine siseministri esimene asetäitja

Siseministri asetäitja, kriminaalmiilitsa ülem, miilitsakolonel (politseiteenistus)

Sünniaeg: 14.2.1975

Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Varem siseministri esimese asetäitja juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministri asetäitjana. Ta on jätkuvalt kriminaalmiilitsa ülema ametikohal.

2.10.2020

7.

Aliaksandr Piatrovich BARSUKOU

Alexandr (Alexandr) Petrovich BARSUKOV

Аляксандр Пятровiч БАРСУКОЎ

Александр Петрович БАРСУКОВ

Positsioon(id): endine siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Valgevene Vabariigi presidendi abi – Minski oblasti inspektor

Sünniaeg: 29.4.1965

Sünnikoht: Vetkovski (Vetka) rajoon, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Varem siseministri asetäitja juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Minski oblasti inspektorina.

2.10.2020

8.

Siarhei Mikalaevich KHAMENKA

Sergei Nikolaevich KHOMENKO

Сяргей Мiкалаевiч ХАМЕНКА

Сергей Николаевич ХОМЕНКО

Positsioon(id): siseministri asetäitja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sünniaeg: 21.9.1966

Sünnikoht: Yasinovataya, end. NSVL (praegune Ukraina)

Sugu: mees

Siseministri asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

2.10.2020

9.

Yuri Genadzevich NAZARANKA

Yuri Gennadievich NAZARENKO

Юрый Генадзевiч НАЗАРАНКА

Юрий Геннадьевич НАЗАРЕНКО

Positsioon(id): endine siseministri asetäitja, endine sisevägede ülem

Siseministri esimene asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sünniaeg: 17.4.1976

Sünnikoht: Slonim, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Siseministri endise asetäitja ja siseministeeriumi siseväeüksuste endise ülema juhtival ametikohal olnuna vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite, eeskätt enda alluvuses olevate siseväeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministri asetäitjana. Riikliku julgeolekupolitsei ülem.

2.10.2020

10.

Khazalbek Baktibekavich ATABEKAU

Khazalbek Bakhtibekovich ATABEKOV

Хазалбек Бактiбекавiч АТАБЕКАЎ

Хазалбек Бахтибекович АТАБЕКОВ

Positsioon(id): sisevägede ülema asetäitja

Sünniaeg: 18.3.1967

Sugu: mees

Siseministeeriumi sisevägede ülema asetäitjana vastutab ta siseministeeriumi jõuorganite, eeskätt enda alluvuses olevate siseväeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

2.10.2020

11.

Aliaksandr Valerievich BYKAU

Alexander (Alexandr) Valerievich BYKOV

Аляксандр Валер’евiч БЫКАЎ

Александр Валерьевич БЫКОВ

Positsioon(id): spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) ülem, kolonelleitnant

Sugu: mees

Siseministreeriumi spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) ülemana vastutab ta spetsiaalse kiirreageerimisüksuse poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

12.

Aliaksandr Sviataslavavich SHEPELEU

Alexander (Alexandr) Svyatoslavovich SHEPELEV

Аляксандр Святаслававiч ШЭПЕЛЕЎ

Александр Святославович ШЕПЕЛЕВ

Positsioon(id): siseministeeriumi julgeoleku- ja turvaosakonna juhataja

Sünniaeg: 14.10.1975

Sünnikoht: Rublevski küla, Kruglaje (Kruglyanskiy) rajoon, Mogilevi/Magiljovi/Mahiliou oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Siseministeeriumi julgeoleku- ja turvaosakonna juhatajana juhtivtöötaja ametikohal olles on ta kaasosaline siseministeeriumi jõuorganite poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises, aga ka ajakirjanike hirmutamises ja nendevastases vägivallas.

2.10.2020

13.

Dzmitry Uladzimiravich BALABA

Dmitry Vladimirovich BALABA

Дзмiтрый Уладзiмiравiч БАЛАБА

Дмитрий Владимирович БАЛАБА

Positsioon(id): Minski linna täitevkomitee OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem

Sünniaeg: 1.6.1972

Sünnikoht: Gorodilovo küla, Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Minski OMONi ülemana vastutab ta Minski OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

2.10.2020

14.

Ivan Uladzimiravich KUBRAKOU

Ivan Vladimirovich KUBRAKOV

Iван Уладзiмiравiч КУБРАКОЎ

Иван Владимирович КУБРАКОВ

Positsioon(id): endine Minski linna täitevkomitee siseasjade peaosakonna juhataja

Siseminister, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sünniaeg: 5.5.1975

Sünnikoht: Malinovka küla, Mogilevi/Magiljovi/Mahiliou oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Minski linna täitevkomitee siseasjade peaosakonna endise juhatajana vastutab ta politseiteenistuse poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis siseministrina.

2.10.2020

15.

Maxim Aliaksandravich GAMOLA (HAMOLA)

Maxim Alexandrovich GAMOLA

Максiм Аляксандравiч ГАМОЛА

Максим Александрович ГАМОЛА

Positsioon(id): endine Minski Moskovski linnaosa politseijaoskonna ülem

Minski linna politseijaoskonna juhataja asetäitja, kriminaalpolitsei ülem

Sugu: mees

Minski Moskovski linnaosa politseijaoskonna endise ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

Ta on jätkuvalt aktiivne Lukašenka režiimis Minski linna politseijaoskonna juhataja asetäitjana ja kriminaalpolitsei ülemana.

2.10.2020

16.

Aliaksandr Mikhailavich ALIASHKEVICH

Alexander (Alexandr) Mikhailovich ALESHKEVICH

Аляксандр Мiхайлавiч АЛЯШКЕВIЧ

Александр Михайлович АЛЕШКЕВИЧ

Positsioon(id): Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja esimene asetäitja, kriminaalpolitsei ülem

Sugu: mees

Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitja ja kriminaalpolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

17.

Andrei Vasilievich GALENKA

Andrey Vasilievich GALENKA

Андрэй Васiльевiч ГАЛЕНКА

Андрей Васильевич ГАЛЕНКА

Positsioon(id): Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem

Sugu: mees

Minski Moskovski linnaosavalitsuse siseasjade osakonna juhataja asetäitja ja riikliku julgeolekupolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles linnaosas rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

18.

Aliaksandr Paulavich VASILIEU

Alexander (Alexandr) Pavlovich VASILIEV

Аляксандр Паўлавiч ВАСIЛЬЕЎ

Александр Павлович ВАСИЛЬЕВ

Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja

Sünniaeg: 24.3.1975

Sünnikoht: Mogilev/Mahilou/Magiljovi, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhatajana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

19.

Aleh Mikalaevich SHULIAKOUSKI

Oleg Nikolaevich SHULIAKOVSKI

Алег Мiкалаевiч ШУЛЯКОЎСКI

Олег Николаевич ШУЛЯКОВСКИЙ

Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimene asetäitja, kriminaalpolitsei ülem

Sünniaeg: 26.7.1977

Sugu: mees

Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitjana ja kriminaalpolitsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

20.

Anatol Anatolievich VASILIEU

Anatoli Anatolievich VASILIEV

Анатоль Анатольевiч ВАСIЛЬЕЎ

Анатолий Анатольевич ВАСИЛЬЕВ

Positsioon(id): Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei ülem

Sünniaeg: 26.1.1972

Sünnikoht: Gomel/Homyel, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Gomeli/Homyeli oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja esimese asetäitjana ja avaliku julgeoleku politsei ülemana vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

21.

Aliaksandr Viachaslavavich ASTREIKA

Alexander (Alexandr) Viacheslavovich ASTREIKO

Аляксандр Вячаслававiч АСТРЭЙКА

Александр Вячеславович АСТРЕЙКО

Positsioon(id): Bresti oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sünniaeg: 22.12.1971

Sünnikoht: Kapyl, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Bresti oblasti täitevkomitee siseasjade osakonna juhataja ja miilitsa kindralmajorina vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel selles oblastis rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt meelevaldse vahistamise, ülemäärase jõu kasutamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

22.

Leanid ZHURAUSKI

Leonid ZHURAVSKI

Леанiд ЖУРАЎСКI

Леонид ЖУРАВСКИЙ

Positsioon(id): Vitebski/Vitsebski/Viciebski OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem

Sünniaeg: 20.9.1975

Sugu: mees

Vitebski/Vitsebski /Viciebski OMONi ülemana vastutab ta Vitebski/Vitsebski/Viciebski OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest.

2.10.2020

23.

Mikhail DAMARNACKI

Mikhail DOMARNATSKY

Мiхаiл ДАМАРНАЦКI

Михаил ДОМАРНАЦКИЙ

Positsioon(id): Gomeli/Homyeli OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem

Sugu: mees

Gomeli/Homyeli OMONi ülemana vastutab ta Gomeli/Homyeli OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest.

2.10.2020

24.

Maxim MIKHOVICH

Maxim MIKHOVICH

Максiм МIХОВIЧ

Максим МИХОВИЧ

Positsioon(id): Bresti OMONi („Special Purpose Police Detachment“) ülem, kolonelleitnant

Sugu: mees

Bresti OMONi ülemana vastutab ta Bresti OMONi väeüksuste poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise eest.

2.10.2020

25.

Aleh Uladzimiravich MATKIN

Oleg Vladimirovitch MATKIN

Алег Уладзiмiравiч МАТКIН

Олег Владимирович МАТКИН

Positsioon(id): siseministeeriumi kriminaalhoolduse osakonna juhataja, miilitsa kindralmajor (politseiteenistus)

Sugu: mees

Siseministeeriumi karistusasutuste osakonna juhatajana, kellele alluvad siseministeeriumi kinnipidamisasutused, vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel nimetatud kinnipidamisasutustes kinni peetud kodanike ebainimliku ja alandava kohtlemise, sealhulgas piinamise eest kinnipidamisasutustes ning rahumeelsete meeleavaldajate üldise jõhkra mahasurumise eest.

2.10.2020

26.

Ivan Yurievich SAKALOUSKI

Ivan Yurievich SOKOLOVSKI

Iван Юр’евiч САКАЛОЎСКI

Иван Юрьевич СОКОЛОВСКИЙ

Positsioon(id): Minski Akrestina kinnipidamiskeskuse direktor

Sugu: mees

Minski Akrestina kinnipidamiskeskuse direktorina vastutab ta 2020. aasta presidendivalmiste järel nimetatud kinnipidamiskeskuses kinni peetud kodanike ebainimliku ja alandava kohtlemise, sealhulgas piinamise eest.

2.10.2020

27.

Valeri Paulavich VAKULCHYK

Valery Pavlovich VAKULCHIK

Валерый Паўлавiч

ВАКУЛЬЧЫК

Валерий Павлович ВАКУЛЬЧИК

Positsioon(id): endine riigi julgeolekukomitee (KGB) esimees

Endine julgeolekunõukogu riigisekretär

Valgevene Vabariigi presidendi abi ja Bresti oblasti inspektor

Sünniaeg: 19.6.1964

Sünnikoht: Radostovo, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) endise esimehe juhtival ametikohal olles vastutas ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene presidendi abina ja Bresti oblasti inspektorina.

2.10.2020

28.

Siarhei Yaugenavich TSERABAU

Sergey Evgenievich TEREBOV

Сяргей Яўгенавiч ЦЕРАБАЎ

Сергей Евгеньевич ТЕРЕБОВ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe esimene asetäitja

Sünniaeg: 1972

Sünnikoht: Borisov/Barisaw, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe esimese asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

2.10.2020

29.

Dzmitry Vasilievich RAVUTSKI

Dmitry Vasilievich REUTSKY

Дзмiтрый Васiльевiч РАВУЦКI

Дмитрий Васильевич РЕУЦКИЙ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

2.10.2020

30.

Uladzimir Viktaravich KALACH

Vladimir Viktorovich KALACH

Уладзiмiр Вiктаравiч КАЛАЧ

Владимир Викторович КАЛАЧ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

2.10.2020

31.

Alieg Anatolevich CHARNYSHOU

Oleg Anatolievich CHERNYSHEV

Алег Анатольевiч ЧАРНЫШОЎ

Олег Анатольевич ЧЕРНЫШЁВ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja

Sugu: mees

Riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta KGB kaasosaluse eest 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonides ja hirmutamiskampaanias, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate ja opositsiooniesindajate meelevaldses vahistamises ja väärkohtlemises, sealhulgas piinamises.

2.10.2020

32.

Aliaksandr Uladzimiravich KANYUK

Alexander (Alexandr) Vladimirovich KONYUK

Аляксандр Уладзiмiравiч КАНЮК

Александр Владимирович КОНЮК

Positsioon(id): endine Valgevene Vabariigi peaprokurör

Valgevene Vabariigi suursaadik Armeenias

Sünniaeg: 11.7.1960

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Endise peaprokurörina vastutab ta kriminaalmenetluse laialdase kasutamise eest eesmärgiga diskvalifitseerida 2020. aasta presidendivalimiste eel opositsioonikandidaadid ning hoida ära isikute liitumine koordinatsiooninõukoguga, mille opositsioon asutas valimistulemuste vaidlustamiseks.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene suursaadikuna Armeenias.

2.10.2020

33.

Lidzia Mihailauna YARMOSHINA

Lidia Mikhailovna YERMOSHINA

Лiдзiя Мiхайлаўна ЯРМОШЫНА

Лидия Михайловна ЕРМОШИНА

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni esinaine

Sünniaeg: 29.1.1953

Sünnikoht: Slutsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni esinaisena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

34.

Vadzim Dzmitryevich IPATAU

Vadim Dmitrievich IPATOV

Вадзiм Дзмiтрыевiч IПАТАЎ

Вадим Дмитриевич ИПАТОВ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni aseesimees

Sünniaeg: 30.10.1964

Sünnikoht: Kolomyia, Ivano-Frankivski oblast, end. NSVL (praegune Ukraina)

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni aseesimehena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

35.

Alena Mikalaeuna DMUHAILA

Elena Nikolaevna DMUHAILO

Алена Мiкалаеўна ДМУХАЙЛА

Елена Николаевна ДМУХАЙЛО

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni sekretär

Sünniaeg: 1.7.1971

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni sekretärina vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma juhtivtöötajatega teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

36.

Andrei Anatolievich GURZHY

Andrey Anatolievich GURZHIY

Андрэй Анатольевiч ГУРЖЫ

Андрей Анатольевич ГУРЖИЙ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 10.10.1975

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

37.

Volga Leanidauna DARASHENKA

Olga Leonidovna DOROSHENKO

Вольга Леанiдаўна ДАРАШЭНКА

Ольга Леонидовна ДОРОШЕНКО

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 1976

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

38.

Siarhei Aliakseevich KALINOUSKI

Sergey Alexeyvich KALINOVSKIY

Сяргей Аляксеевiч КАЛIНОЎСКI

Сергей Алексеевич КАЛИНОВСКИЙ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 3.1.1969

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste rikkumise eest, valimiste mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

39.

Sviatlana Piatrouna KATSUBA

Svetlana Petrovna KATSUBO

Святлана Пятроўна КАЦУБА

Светлана Петровна КАЦУБО

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 6.8.1959

Sünnikoht: Podilsk, Odessa oblast, end. NSVL (praegune Ukraina)

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

40.

Aliaksandr Mikhailavich LASYAKIN

Alexander (Alexandr) Mikhailovich LOSYAKIN

Аляксандр Мiхайлавiч ЛАСЯКIН

Александр Михайлович ЛОСЯКИН

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 21.7.1957

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

41.

Igar Anatolievich PLYSHEUSKI

Ihor Anatolievich PLYSHEVSKIY

Iгар Анатольевiч ПЛЫШЭЎСКI

Игорь Анатольевич ПЛЫШЕВСКИЙ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 19.2.1979

Sünnikoht: Lyuban, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

42.

Marina Yureuna RAKHMANAVA

Marina Yurievna RAKHMANOVA

Марына Юр’еўна РАХМАНАВА

Марина Юрьевна РАХМАНОВА

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 26.9.1970

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

43.

Aleh Leanidavich SLIZHEUSKI

Oleg Leonidovich SLIZHEVSKI

Алег Леанiдавiч СЛIЖЭЎСКI

Олег Леонидович СЛИЖЕВСКИЙ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 16.8.1972

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

44.

Irina Aliaksandrauna TSELIKAVETS

Irina Alexandrovna TSELIKOVEC

Iрына Аляксандраўна ЦЭЛIКАВЕЦ

Ирина Александровна ЦЕЛИКОВЕЦ

Positsioon(id): keskvalimiskomisjoni liige

Sünniaeg: 2.11.1976

Sünnikoht: Zhlobin, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: naine

Keskvalimiskomisjoni kolleegiumi liikmena vastutab ta 2020. aasta presidendivalimise protsessi rikkumise eest, valimisprotsessi mittevastavuse eest rahvusvahelistele õigluse ja läbipaistvuse põhistandarditele ning valimistulemuste võltsimise eest.

Eeskätt korraldas keskvalimiskomisjon koos oma kolleegiumiga teatavate opositsioonikandidaatide alusetu tagasilükkamise ning kehtestas ebaproportsionaalsed piirangud valimisvaatlejatele valimisjaoskondades. Ühtlasi kindlustas keskvalimiskomisjon selle, et tema järelevalve alla kuuluvate valimiskomisjonide koosseis oleks kallutatud.

2.10.2020

45.

Aliaksandr Ryhoravich LUKASHENKA

Alexander (Alexandr) Grigorievich LUKASHENKO

Аляксандр Рыгоравiч ЛУКАШЭНКА

Александр Григорьевич ЛУКАШЕНКО

Positsioon(id): Valgevene Vabariigi president

Sünniaeg: 30.8.1954

Sünnikoht: Kopõssi alev, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Valgevene presidendina, kes omab kontrolli riigiasutuste üle, vastutab ta riigiaparaadi poolt enne ja pärast 2020. aasta presidendivalimisi toime pandud vägivaldsete repressioonide eest, eelkõige peamiste opositsioonikandidaatide tagasilükkamise, rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise ning ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

6.11.2020

46.

Viktar Aliaksandravich LUKASHENKA

Viktor Alexandrovich LUKASHENKO

Вiктар Аляксандравiч ЛУКАШЭНКА

Виктор Александрович ЛУКАШЕНКО

Positsioon(id): presidendi riikliku julgeoleku nõunik, julgeolekunõukogu liige

Sünniaeg: 28.11.1975

Sünnikoht: Mogilev/Mahiliou/Magiljovi end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Presidendi riikliku julgeoleku nõuniku ja julgeolekunõukogu liikme ning Valgevene julgeolekujõudude mitteametliku järelevalveametnikuna vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

6.11.2020

47.

Ihar Piatrovich SERGYAENKA

Igor Petrovich SERGEENKO

Iгар Пятровiч СЕРГЯЕНКА

Игорь Петрович СЕРГЕЕНКО

Positsioon(id): presidendi administratsiooni personaliülem

Sünniaeg: 14.1.1963

Sünnikoht: Stolitsa küla, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Presidendi administratsiooni personaliülemana on ta presidendiga lähedalt seotud ning vastutab presidendivõimu rakendamise eest sise- ja välispoliitika valdkonnas. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi, sealhulgas pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuvat represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat.

6.11.2020

48.

Ivan Stanislavavich TERTEL

Ivan Stanislavovich TERTEL

Iван Станiслававiч ТЭРТЭЛЬ

Иван Станиславович ТЕРТЕЛЬ

Positsioon(id): riigi julgeolekukomitee (KGB) esimees, riigikontrollikomitee endine esimees

Sünniaeg: 8.9.1966

Sünnikoht: Privalki/Privalka küla, Grodno/Hrodna/oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Olles riigi julgeolekukomitee (KGB) esimehe ja riigikontrollikomitee endise esimehe juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

6.11.2020

49.

Raman Ivanavich MELNIK

Roman Ivanovich MELNIK

Раман Iванавiч МЕЛЬНIК

Роман Иванович МЕЛЬНИК

Positsioon(id): siseministeeriumi avaliku korra kaitse ja ennetuse peadirektoraadi juht

Sünniaeg: 29.5.1964

Sugu: mees

Olles siseministeeriumi avaliku korra kaitse ja ennetuse peadirektoraadi juhataja juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

6.11.2020

50.

Ivan Danilavich NASKEVICH

Ivan Danilovich NOSKEVICH

Iван Данiлавiч НАСКЕВIЧ

Иван Данилович НОСКЕВИЧ

Positsioon(id): juurdluskomitee esimees

Sünniaeg: 25.3.1970

Sünnikoht: Cierabličy küla, Bresti oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Olles juurdluskomitee esimehe juhtival ametikohal, vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega.

6.11.2020

51.

Aliaksey Aliaksandravich VOLKAU

Alexei Alexandrovich VOLKOV

Аляксей Аляксандравiч ВОЛКАЎ

Алексей Александрович ВОЛКОВ

Positsioon(id): juurdluskomitee esimene aseesimees

Sünniaeg: 7.9.1973

Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Varem juurdluskomitee esimese aseesimehe juhtival ametikohal olnuna vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega.

6.11.2020

52.

Siarhei Yakaulevich AZEMSHA

Sergei Yakovlevich AZEMSHA

Сяргей Якаўлевiч АЗЕМША

Сергей Яковлевич АЗЕМША

Positsioon(id): juurdluskomitee aseesimees

Sünniaeg: 17.7.1974

Sünnikoht: Rechitsa, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Juurdluskomitee aseesimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega.

6.11.2020

53.

Andrei Fiodaravich SMAL

Andrei Fyodorovich SMAL

Андрэй Фёдаравiч СМАЛЬ

Андрей Федорович СМАЛЬ

Positsioon(id): juurdluskomitee aseesimees

Sünniaeg: 1.8.1973

Sünnikoht: Brest, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Juurdluskomitee aseesimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi komitee juhtimisel toimuva represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, eelkõige seoses koordineerimisnõukogu ja rahumeelsete meeleavaldajate suhtes algatatud juurdlustega.

6.11.2020

54.

Andrei Yurevich PAULIUCHENKA

Andrei Yurevich PAVLYUCHENKO

Андрэй Юр’евiч ПАЎЛЮЧЕНКА

Андрей Юрьевич ПАВЛЮЧЕНКО

Positsioon(id): operatiivanalüüsi keskuse juhataja

Sünniaeg: 1.8.1971

Sugu: mees

Olles operatiivanalüüsi keskuse juhataja juhtival ametikohal, on ta presidendiga lähedalt seotud ja vastutab kodanikuühiskonna represseerimise eest, eelkõige kasutades telekommunikatsioonivõrkude ühenduse katkestamist kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimisvahendina.

6.11.2020

55.

Ihar Ivanavich BUZOUSKI

Igor Ivanovich BUZOVSKI

Iгар Iванавiч БУЗОЎСКI

Игорь Иванович БУЗОВСКИЙ

Positsioon(id): teabeministri asetäitja

Sünniaeg: 10.7.1972

Sünnikoht: Koshelevo küla, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Teabeministri asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsusega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust.

6.11.2020

56.

Natallia Mikalaeuna EISMANT

Natalia Nikolayevna EISMONT

Наталля Мiкалаеўна ЭЙСМАНТ

Наталья Николаевна ЭЙСМОНТ

Positsioon(id): Valgevene presidendi pressisekretär

Sünniaeg: 16.2.1984

Sünnikoht: Minsk, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sünninimi: Kirsanova (Кирсанова) või Selyun (Селюн)

Sugu: naine

Olles Valgevene presidendi pressisekretäri ametikohal on ta presidendiga lähedalt seotud ning vastutab presidendi meediategevuse koordineerimise, sealhulgas avalduste koostamise ja avalike esinemiste korraldamise eest. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi, sealhulgas pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi juhtimisel toimuvat represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat. Eelkõige pärast 2020. aasta presidendivalimisi tehtud avalike avaldustega, milles ta kaitses presidenti ja kritiseeris opositsiooniaktiviste ja rahumeelseid meeleavaldajaid, on ta aidanud kaasa demokraatia ja õigusriigi tõsisele kahjustamisele Valgevenes.

6.11.2020

57.

Siarhei Yaugenavich ZUBKOU

Sergei Yevgenevich ZUBKOV

Сяргей Яўгенавiч ЗУБКОЎ

Сергей Евгеньевич ЗУБКОВ

Positsioon(id): ALFA üksuse komandör

Sünniaeg: 21.8.1975

Sugu: mees

ALFA üksuse jõudude komandörina vastutab ta pärast 2020. aasta presidendivalimisi nimetatud jõudude poolt toime pandud represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

6.11.2020

58.

Andrei Aliakseevich RAUKOU

Andrei Alexeyevich RAVKOV

Андрэй Аляксеевiч РАЎКОЎ

Андрей Алексеевич РАВКОВ

Positsioon(id): endine julgeolekunõukogu riigisekretär

Valgevene Vabariigi suursaadik Aserbaidžaanis

Sünniaeg: 25.6.1967

Sünnikoht: Revyaki küla, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Endise julgeolekunõukogu riigisekretärina on ta olnud presidendiga lähedalt seotud ning vastutab pärast 2020. aasta presidendivalimisi riigiaparaadi poolt toime pandud represseerimis- ja hirmutamiskampaania eest, mis eelkõige hõlmab rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldseid vahistamisi ja väärkohtlemist, sealhulgas piinamist, ning ajakirjanike hirmutamist ja nendevastast vägivalda.

Tegutseb jätkuvalt aktiivselt Lukašenka režiimis Valgevene suursaadikuna Aserbaidžaanis.

6.11.2020

59.

Pyotr Piatrovich MIKLASHEVICH

Petr Petrovich MIKLASHEVICH

Пётр Пятровiч МIКЛАШЭВIЧ

Петр Петрович МИКЛАШЕВИЧ

Positsioon(id): Valgevene Vabariigi konstitutsioonikohtu esimees

Sünniaeg: 18.10.1954

Sünnikoht: Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Konstitutsioonikohtu esimehena vastutab ta 25. augustil 2020 vastu võetud konstitutsioonikohtu otsuse eest, millega petturlike valimiste tulemused seadustati. Seeläbi on ta toetanud ja hõlbustanud riigiaparaadi represseerimis- ja hirmutamiskampaaniat rahumeelsete protestijate ja ajakirjanike vastu ning vastutab seeläbi demokraatia ja õigusriigi tõsisele kahjustamise eest Valgevenes.

6.11.2020

60.

Anatol Aliaksandravich SIVAK

Anatoli Alexandrovich SIVAK

Анатоль Аляксандравiч СIВАК

Анатолий Александрович СИВАК

Positsioon(id): asepeaminister, Minski linna täitevkomitee endine esimees

Sünniaeg: 19.7.1962

Sünnikoht: Zavoit, Narovlja (Narovlya) rajoon, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Varem Minski linna täitevkomitee endise esimehe juhtival ametikohal olnuna vastutas ta 2020. aasta presidendivalimiste järel Minski kohalike ametivõimude poolt tema järelevalve all läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest. Ta tegi arvukalt avalikke avaldusi, milles kritiseeris Valgevenes toimuvaid rahumeelseid meeleavaldusi.

Praegu asepeaministri juhtival ametikohal olles jätkab ta Lukašenka režiimi toetamist.

17.12.2020

61.

Ivan Mikhailavich EISMANT

Ivan Mikhailovich EISMONT

Iван Мiхайлавiч ЭЙСМАНТ

Иван Михайлович ЭЙСМОНТ

Positsioon(id): riikliku tele- ja raadioettevõtte esimees, ettevõtte Belteleradio juht

Sünniaeg: 20.1.1977

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Valgevene riikliku tele- ja raadioettevõtte esimehe juhtival ametikohal olles vastutab ta riikliku propaganda levitamise eest avalik-õiguslikus meedias ning toetab jätkuvalt Lukašenka režiimi. See hõlmab meediakanalite kasutamist presidendi ametisoleku jätkamise toetamiseks, hoolimata 9. augustil 2020 toimunud võltsitud tulemustega presidendivalimistest ning neile järgnenud rahumeelsete ja õiguspäraste meeleavalduste korduvast vägivaldsest mahasurumisest.

Eismont tegi avalikke avaldusi, milles kritiseeris rahumeelseid meeleavaldajaid ning keeldus meeleavalduste kajastamisest meedias. Samuti vallandas ta oma juhtimise all oleva ettevõtte Belteleradio streikivad töötajad, vastutades seeläbi inimõiguste rikkumiste eest.

17.12.2020

62.

Uladzimir Stsiapanavich KARANIK

Vladimir Stepanovich KARANIK

Уладзiмiр Сцяпанавiч КАРАНIК

Владимир Степанович КАРАНИК

Positsioon(id): Grodno/Hrodna oblasti kuberner, endine tervishoiuminister

Sünniaeg: 30.11.1973

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Endise tervishoiuministri juhtival ametikohal olles vastutab ta tervishoiuteenuste kasutamise eest rahumeelsete meeleavaldajate represseerimiseks, lastes viia arstiabi vajavad meeleavaldajad kiirabisõidukites mitte haiglatesse, vaid isolatsiooniosakondadesse. Ta tegi arvukalt avalikke avaldusi, milles kritiseeris Valgevenes toimuvaid rahumeelseid meeleavaldusi, süüdistades ühel korral üht meeleavaldajat joobesolekus.

Praegu Grodno/Hrodna oblasti kuberneri juhtival ametikohal olles jätkab ta Lukašenka režiimi toetamist.

17.12.2020

63.

Natallia Ivanauna KACHANAVA

Natalia Ivanovna KOCHANOVA

Наталля Iванаўна КАЧАНАВА

Наталья Ивановна КОЧАНОВА

Positsioon(id): Valgevene rahvuskogu vabariikliku nõukogu esimees

Sünniaeg: 25.9.1960

Sünnikoht: Polotsk, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: naine

Valgevene rahvuskogu vabariikliku nõukogu praeguse esimehe juhtival ametikohal olles on ta vastutav presidendi sisepoliitika-alaste otsuste toetamise eest. Samuti vastutab ta võltsitud tulemustega valimiste korraldamise eest, mis toimusid 9. augustil 2020. Ta tegi avalikke avaldusi, milles kaitses jõhkra vägivalla kasutamist julgeolekuaparaadi poolt rahumeelsete meeleavaldajate vastu.

17.12.2020

64.

Pavel Mikalaevich LIOHKI

Pavel Nikolaevich LIOHKI

Павел Мiкалаевiч ЛЁГКI

Павел Николаевич ЛЁГКИЙ

Positsioon(id): teabeministri esimene asetäitja

Sünniaeg: 30.5.1972

Sünnikoht: Baranavichy, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Teabeministri esimese asetäitja juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsustega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust.

17.12.2020

65.

Ihar Uladzimiravich LUTSKY

Igor Vladimirovich LUTSKY

Iгар Уладзiмiравiч ЛУЦКI

Игорь Владимирович ЛУЦКИЙ

Positsioon(id): teabeminister

Sünniaeg: 31.10.1972

Sünnikoht: Stolin, Bresti oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Teabeministri juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna represseerimise eest ning eelkõige seoses teabeministeeriumi otsustega pärast 2020. aasta presidendivalimisi kodanikuühiskonna, rahumeelsete meeleavaldajate ja ajakirjanike represseerimiseks katkestada Valgevenes juurdepääs sõltumatutele veebisaitidele ja piirata internetiühendust.

17.12.2020

66.

Andrei Ivanavich SHVED

Andrei Ivanovich SHVED

Андрэй Iванавiч ШВЕД

Андрей Иванович ШВЕД

Positsioon(id): Valgevene Vabariigi peaprokurör

Sünniaeg: 21.4.1973

Sünnikoht: Glushkovichi, Gomeli/Homyeli oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Peaprokuröri juhtival ametikohal olles vastutab ta kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni jätkuva represseerimise eest ning eelkõige mitmete kriminaalmenetluste algatamisega rahumeelsete meeleavaldajate, opositsiooniliidrite ja ajakirjanike vastu 2020. aasta presidendivalimiste järel. Samuti tegi ta avalikke avaldusi, milles ähvardas „loata meelavalduste“ osalisi karistusega.

17.12.2020

67.

Genadz Andreevich BOGDAN

Gennady Andreievich BOGDAN

Генадзь Андрэевiч БОГДАН

Геннадий Андреевич БОГДАН

Positsioon(id): Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülema asetäitja

Sünniaeg: 8.1.1977

Sugu: mees

Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülema asetäitja juhtival ametikohal olles tee ta järelevalvet mitme ettevõtte üle. Tema juhtimisel tegutsev organ annab rahalist, materiaalset ja tehnilist, sotsiaalset, majapidamisega seotud ja meditsiinilist toetust riigiaparaadi ning vabariiklikele ametivõimudele. Ta on presidendiga tihedalt seotud ning jätkab Lukašenka režiimi toetamist.

17.12.2020

68.

Ihar Paulavich BURMISTRAU

Igor Pavlovich BURMISTROV

Iгар Паўлавiч БУРМIСТРАЎ

Игорь Павлович БУРМИСТРОВ

Positsioon(id): siseministeeriumi sisevägede staabiülem ja ülema esimene asetäitja

Sünniaeg: 30.9.1968

Sugu: mees

Siseministeeriumi sisevägede staabiülema ja ülema esimese asetäitja juhtival ametikohal olles on ta vastutav talle allunud sisevägede poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eelkõige rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

17.12.2020

69.

Arciom Kanstantinavich DUNKA

Artem Konstantinovich DUNKO

Арцём Канстанцiнавiч ДУНЬКА

Артем Константинович ДУНЬКО

Positsioon(id): riigikontrollikomitee finantsuurimiste osakonna eriküsimuste

Sünniaeg: 8.6.1990

Sugu: mees

Riigikontrollikomitee finantsuurimiste osakonna eriküsimuste vaneminspektori juhtival ametikohal olles on ta vastutav riigiaparaadi poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt opositsiooniliidrite ja aktivistide vastu algatatud uurimiste eest.

17.12.2020

70.

Aleh Heorhievich KARAZIEI

Oleg Georgevich KARAZEI

Алег Георгiевiч КАРАЗЕЙ

Олег Георгиевич КАРАЗЕЙ

Positsioon(id): siseministeeriumi riikliku julgeolekupolitsei õiguskaitse ja ennetuse peaosakonna ennetusosakonna juht

Sünniaeg: 1.1.1979

Sünnikoht: Minski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Siseministeeriumi riikliku julgeolekupolitsei õiguskaitse ja ennetuse peaosakonna ennetusosakonna juhi juhtival ametikohal olles vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste järel politseijõudude juhtimisel läbi viidud represseerimis- ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

17.12.2020

71.

Dzmitry Aliaksandravich KURYAN

Dmitry Alexandrovich KURYAN

Дзмiтрый Аляксандравiч КУРЬЯН

Дмитрий Александрович КУРЬЯН

Positsioon(id): politseikolonel, siseministeeriumi peaosakonna juhi asetäitja ja õiguskaitseosakonna juht

Sünniaeg: 3.10.1974

Sugu: mees

Politseikoloneli ja siseministeeriumi peaosakonna juhi asetäitja ja õiguskaitseosakonna juhtival ametikohal olles vastutab ta 2020. aasta presidendivalimiste järel politseijõudude juhtimisel läbi viidud represseerimis- ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

17.12.2020

72.

Aliaksandr Henrykavich TURCHIN

Alexander (Alexandr) Henrihovich TURCHIN

Аляксандр Генрыхавiч ТУРЧЫН

Александр Генрихович ТУРЧИН

Positsioon(id): Minski piirkondliku täitevkomitee esimees

Sünniaeg: 2.7.1975

Sünnikoht: Novogrudok, Grodno/Hrodna oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Oma ametikohal Minski piirkondliku täitevkomitee esimehena vastutab ta kohalike ametivõimude, sealhulgas mitme komitee järelevalve eest. Seeläbi toetab ta Lukašenka režiimi.

17.12.2020

73.

Dzmitry Mikalaevich SHUMILIN

Dmitry Nikolayevich SHUMILIN

Дзмiтрый Мiкалаевiч ШУМIЛIН

Дмитрий Николаевич ШУМИЛИН

Positsioon(id): Minski linna täitevkomitee Minski linna politseijaoskonna (siseministeeriumi peaosakond) massiürituste osakonna juhataja

Sünniaeg: 26.7.1977

Sugu: mees

Minski linna täitevkomitee Minski linna politseijaoskonna massiürituste osakonna juhatajana vastutab ta kohalike ametivõimude poolt 2020. aasta presidendivalmiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tema kohta on andmeid, et ta osales isiklikult rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamises.

17.12.2020

74.

Vital Ivanavich STASIUKEVICH

Vitalyi Ivanovich STASIUKEVICH

Вiталь Iванавiч СТАСЮКЕВIЧ

Виталий Иванович СТАСЮКЕВИЧ

Positsioon(id): riikliku julgeolekupolitsei juht Grodnos/Hrodnas

Sünniaeg: 5.3.1976

Sünnikoht: Grodno/Hrodna, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Riikliku julgeolekupolitsei juhina Grodnos/Hrodnas on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal rahumeelsete meeleavaldajate ebaseaduslikul kinnipidamisel.

17.12.2020

75.

Siarhei Leanidavich KALINNIK

Sergei Leonidovich KALINNIK

Сяргей Леанiдавiч КАЛИННИК

Сергей Леонидович КАЛИННИК

Positsioon(id): politseikolonel, Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juht

Sünniaeg: 23.7.1979

Sugu: mees

Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhina on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal ja osales ebaseaduslikult kinnipeetud meeleavaldajate piinamisel.

17.12.2020

76.

Vadzim Siarhaevich PRYGARA

Vadim Sergeyevich PRIGARA

Вадзiм Сяргеевiч ПРЫГАРА

Вадим Сергеевич ПРИГАРА

Positsioon(id): politsei kolonelleitnant, rajooni politseijaoskonna juht Maladzetšnas (Molodechnos)

Sünniaeg: 31.10.1980

Sugu: mees

Rajooni politseijaoskonna juhina Maladzetšnas (Molodechno) on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal ebaseaduslikult kinnipeetud meeleavaldajate peksmisel. Samuti tegi ta meedias meeleavaldajate kohta arvukalt halvustavaid avaldusi.

17.12.2020

77.

Viktar Ivanavich STANISLAUCHYK

Viktor Ivanovich STANISLAVCHIK

Вiктар Iванавiч СТАНIСЛАЎЧЫК

Виктор Иванович СТАНИСЛАВЧИК

Positsioon(id): Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhi asetäitja, riikliku julgeolekupolitsei juht

Sünniaeg: 27.1.1971

Sugu: mees

Minski Sovetsky rajooni politseijaoskonna juhi asetäitjana ja riikliku julgeolekupolitsei juhina on ta vastutav talle allunud kohalike politseijõudude poolt 2020. aasta presidendivalimiste järel läbi viidud repressioonide ja hirmutamiskampaania, eeskätt rahumeelsete meeleavaldajate meelevaldse vahistamise ja väärkohtlemise, sealhulgas piinamise eest, aga ka ajakirjanike hirmutamise ja nendevastase vägivalla eest.

Tunnistajate sõnul oli ta järelevalvajana isiklikult kohal rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamisel ja peksmisel.

17.12.2020

78.

Aliaksandr Aliaksandravich PIETRASH

Alexander (Alexandr) Alexandrovich PETRASH

Аляксандр Аляксандравiч ПЕТРАШ

Александр Александрович ПЕТРАШ

Positsioon(id): Minski Moskovski rajoonikohtu esimees

Sünniaeg: 16.5.1988

Sugu: mees

Minski Moskovski rajoonikohtu esimehena on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi ja tugineti valetunnistajate ütlustele.

Tal oli suur roll meeleavaldajate, ajakirjanike ja opositsiooniliidrite trahvimisel ja kinnipidamisel pärast 2020. aasta presidendivalimisi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

79.

Andrei Aliaksandravich LAHUNOVICH

Andrei Alexandrovich LAHUNOVICH

Андрэй Аляксандравiч ЛАГУНОВIЧ

Андрей Александрович ЛАГУНОВИЧ

Positsioon(id): Sovetsky rajoonikohtu kohtunik Gomelis/Homyelis

Sugu: mees

Sovetsky rajoonikohtu kohtunikuna Gomelis/Homyelis on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

80.

Alena Vasileuna LITVINA

Elena Vasilevna LITVINA

Алена Васiльеўна ЛIТВIНА

Елена Васильевна ЛИТВИНА

Positsioon(id): Leninsky rajoonikohtu kohtunik Mogilevis/Magiljovis/Mahilious

Sugu: naine

Leninsky rajoonikohtu kohtunikuna Mogilevis/Magiljovis/Mahilious on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsiooniliidrite, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige opositsiooni aktivisti presidendikandidaadi Svetlana Tsihhanovskaja (Svetlana Tsikhanouskaya) abikaasa Sergei Tihhanovski (Siarhei Tsikhanousky) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

81.

Victoria Valeryeuna SHABUNYA

Victoria Valerevna SHABUNYA

Вiкторыя Валер’еўна ШАБУНЯ

Виктория Валерьевна ШАБУНЯ

Positsioon(id): Minski keskrajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 27.2.1974

Sugu: naine

Minski keskrajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige koordineerimisnõukogu liikme ja meeleavalduskomitee juhi Sergei Dylevsky (Sjargei Dõlevski) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

82.

Alena Aliaksandravna ZHYVITSA

Elena Alexandrovna ZHYVITSA

Алена Аляксандравна ЖЫВIЦА

Елена Александровна ЖИВИЦА

Positsioon(id): Minski Oktyabrsky rajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 9.4.1990

Sugu: naine

Minski Oktyabrsky rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

83.

Natallia Anatolievna DZIADKOVA

Natalia Anatolievna DEDKOVA

Наталля Анатольеўна ДЗЯДКОВА

Наталья Анатольевна ДЕДКОВА

Positsioon(id): Minski Partizanski rajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 2.12.1979

Sugu: naine

Minski Partizanski rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige koordineerimisnõukogu liikme Mariya Kalesnikava (Marõja Kalesnikava) süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

84.

Maryna Arkadzeuna FIODARAVA

Marina Arkadievna FEDOROVA

Марына Аркадзьеўна ФЁДАРАВА

Марина Аркадьевна ФЕДОРОВА

Positsioon(id): Minski Sovetsky rajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 11.9.1965

Sugu: naine

Minski Sovetsky rajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

85.

Yulia Chaslavauna HUSTYR

Yulia Cheslavovna HUSTYR

Юлiя Чаславаўна ГУСТЫР

Юлия Чеславовна ГУСТЫР

Positsioon(id): Minski keskrajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 14.1.1984

Sugu: naine

Minski keskrajoonikohtu kohtunikuna on ta vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest, eelkõige opositsiooni presidendikandidaadi Viktar Babarika süüdimõistmise eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

86.

Alena Tsimafeeuna NYAKRASAVA

Elena Timofeyevna NEKRASOVA

Алена Цiмафееўна НЯКРАСАВА

Елена Тимофеевна НЕКРАСОВА

Positsioon(id): Minski Zavodsky rajoonikohtu kohtunik

Sünniaeg: 26.11.1974

Sugu: naine

Minski Zavodsky rajoonikohtu kohtunikuna on vastutav mitmete poliitilistel põhjustel ajakirjanike, opositsioonijuhtide, aktivistide ja meeleavaldajate suhtes tehtud otsuste eest. On antud teada, et tema järelevalve all toimunud kohtuistungite käigus rikuti süüdistatavate kaitseõigusi.

Seeläbi on ta vastutav inimõiguste rikkumise ja õigusriigi põhimõtte õõnestamise ning kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisele kaasaaitamise eest.

17.12.2020

87.

Aliaksandr Vasilevich SHAKUTSIN

Alexander (Alexandr) Vasilevich SHAKUTIN

Аляксандр Васiльевiч ШАКУЦIН

Александр Васильевич ШАКУТИН

Positsioon(id): ettevõtja, Amkodor Holdingu omanik

Sünniaeg: 12.1.1959

Sünnikoht: Bolshoe Babino, Orša rajoon, Vitebski/Vitsebski/Viciebski oblast, end. NSVL (praegune Valgevene)

Sugu: mees

Ta on üks peamisi Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid, kellel on ärihuvid ehitus-, masinaehitus-, põllumajandus- ja muudes sektorites.

On teadaandeid selle kohta, et ta on üks Lukašenka presidentuuri ajal erastamisest enim kasu saanud isikuid. Ta on ka Lukašenka-meelse avaliku ühenduse Belaya Rus presiidiumi ja Valgevene Vabariigi ettevõtluse arendamise nõukogu liige.

Seeläbi saab ta kasu Lukašenka režiimist ja toetab seda.

2020. aasta juulis väljendas ta avalikult hukkamõistu opositsiooni meeleavaldustele Valgevenes, panustades seega kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimisse.

17.12.2020

88.

Mikalai Mikalaevich VARABEI/VERABEI

Nikolay Nikolaevich VOROBEY

Мiкалай Мiкалаевiч ВАРАБЕЙ/ВЕРАБЕЙ

Николай Николаевич ВОРОБЕЙ

Positsioon(id): ettevõtja, Bremino Groupi kaasomanik

Sünniaeg: 4.5.1963

Sünnikoht: end. Ukraina NSV, (praegune Ukraina)

Sugu: mees

Ta on üks juhtivaid Valgevenes tegutsevaid ettevõtjaid, kellel on ärihuvid nafta-, söetransiidi-, pangandus- ja muudes sektorites.

Ta on kaasomanik ettevõttes Bremino Group, mis on saanud Valgevene ametivõimudelt maksusoodustusi ja muud liiki toetusi.

Seeläbi saab ta kasu Lukašenka režiimist ja toetab seda.

17.12.2020

| B. | Artikli 4 lõikes 1 osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused | Nimed (Transliteratsioon inglise keelde valgevene keele põhjal) (Transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal) | Nimed (kirjapilt valgevene keeles) (kirjapilt vene keeles) | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjendused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Beltechexport | Белтехэкспорт | Aadress: Nezavisimosti ave. 86-B, Minsk, Valgevene
  Veebisait:https://bte.by/
  E-post:mail@bte.by | Beltechexport on eraõiguslik üksus, mis ekspordib Valgevene riigi omandis olevate ettevõtete poolt toodetud relvi ja sõjalist varustust Aafrika, Lõuna-Ameerika, Aasia ja Lähis-Ida riikidesse. Beltechexport on lähedalt seotud Valgevene kaitseministeeriumiga.
  Beltechexport saab kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda, tuues kasu presidendi administratsioonile. | 17.12.2020 |
| 2. | Dana Holdings / Dana Astra | Дана Холдингз / Дана Астра | Aadress: P. Mstislavtsa 9 (1. korrus), Minsk, Valgevene
  Registreerimisnumber: Dana Astra - 191295361
  Veebisait:https://dana-holdings.com;https://dana-holdings.com/
  E-post:PR@bir.by
  Tel: +375 17 26-93-290; +375 17 39-39-465 | Dana Holdings / Dana Astra on üks juhtivaid kinnisvaraarendus- ja ehitusettevõtteid Valgevenes. Ettevõtte sai suurte asulakomplekside ja ärikeskuste arendamiseks krunte.
  Dana Holdings / Dana Astra omanikud on lähedalt seotud president Lukašenkaga. Presidendi minia Liliya Lukašenka oli ettevõttes kõrgel ametikohal.
  Seeläbi saab Dana Holdings / Dana Astra kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda. | 17.12.2020 |
| 3. | GHU – Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi juhtiv majandusosakond (Main Economic Department of the Belarus President Property Management Directorate) | Главное хозяйственное управление | Aadress: Miasnikova str. 37, Minsk, Valgevene
  Veebisait:http://ghu.by
  E-post:ghu@ghu.by | Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi juhtiv majandusosakond (GHU) on Valgevene suurim mitteresidentidele suunatud kinnisvaraturu korraldaja ja mitmete ettevõtete järelevalve eest vastutav asutus.
  President Lukašenka palus Viktor Sheimanil, kes Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülemana GHUd vahetult kontrollib, teha järelevalvet 2020. aasta presidendivalimiste turvalisuse üle.
  Seeläbi saab GHU kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda. | 17.12.2020 |
| 4. | LLC SYNESIS | ООО „Синезис“ | Aadress: Platonova 20B, 220005 Minsk, Valgevene; Mantulinskaya 24, Moscow 123100, Venemaa
  Registreerimisnumber (УНН/ИНН): 190950894 (Valgevene); 7704734000/770301001 (Venemaa)
  Veebisait:https://synesis.partners;https://synesis-group.com/
  Tel: +375 17 240-36-50
  E-post:s@synesis.by | LLC Synesis on andnud Valgevene ametivõimude käsutusse seireplatvormid, mille kaudu saab teha otsinguid ja analüüse videomaterjalist ning kasutada näotuvastustarkvara; seeläbi vastutab ettevõte kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest Valgevene riigiaparaadi poolt.
  Synesise töötajatel on keelatud suhelda Valgevene keeles, toetades seega Lukašenka režiimi keele alusel diskrimineerimise poliitikat.
  Synesise loodud süsteemide kasutajate hulgas on Valgevene riiklik julgeolekukomitee (KGB) ja siseministeerium. Seeläbi saab ettevõte kasu seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.
  Synesise tegevjuht Alexander Shatrov kritiseeris avalikult Lukašenka režiimi vastaseid ja seadis demokraatia puudumise Valgevenes kahtluse alla. | 17.12.2020 |
| 5. | Elektromehaanikatehas AGAT OJSC (AGAT Electromechanical Plant OJSC) | Агат-электромеханический завод | Aadress: Nezavisimosti ave. 115, 220114 Minsk, Valgevene
  Tel: +375 17 272-01-32 +375 17 570-41-45
  E-post:marketing@agat-emz.by
  Veebisait:https://agat-emz.by/ | Elektromehaanikatehas AGAT OJSC on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab elektromehaanikatehas AGAT OJSC kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.
  Ettevõte toodab massirahutuste ohjamiseks ette nähtud süsteemi „Rubezh“. Seda kasutati 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimise eel aset leidnud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks, mistõttu on ettevõte vastutav kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest. | 17.12.2020 |
| 6. | 140 Repair Plant | 140 ремонтный завод | Veebisait: 140zavod.org | 140 Repair Plant on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab elektromehaanikatehas 140 Repair Plant kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.
  Ettevõte toodab transpordisõidukeid ja relvastatud sõidukeid, mida kasutati 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimise eel aset leidnud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks, mistõttu on ettevõte vastutav kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest. | 17.12.2020 |
| 7. | MZKT (teise nimega VOLAT) | МЗКТ - Минский завод колёсных тягачей | Veebisait: www.mzkt.by | MZKT (teise nimega VOLAT) on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab MZKT (teise nimega VOLAT) kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.
  2020. aasta Valgevene presidendivalimiste eel toimunud president Lukašenka tehasekülastuse tõttu meelt avaldanud ja streikinud MZKT töötajad vallandati, mistõttu on ettevõte vastutav inimõiguste rikkumise eest. | 17.12.2020 |

B.

Artikli 4 lõikes 1 osutatud juriidilised isikud, üksused ja asutused

Nimed (Transliteratsioon inglise keelde valgevene keele põhjal) (Transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal)

Nimed (kirjapilt valgevene keeles) (kirjapilt vene keeles)

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjendused

Loetellu kandmise kuupäev

1.

Beltechexport

Белтехэкспорт

Aadress: Nezavisimosti ave. 86-B, Minsk, Valgevene

Veebisait:https://bte.by/

E-post:mail@bte.by

Beltechexport on eraõiguslik üksus, mis ekspordib Valgevene riigi omandis olevate ettevõtete poolt toodetud relvi ja sõjalist varustust Aafrika, Lõuna-Ameerika, Aasia ja Lähis-Ida riikidesse. Beltechexport on lähedalt seotud Valgevene kaitseministeeriumiga.

Beltechexport saab kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda, tuues kasu presidendi administratsioonile.

17.12.2020

2.

Dana Holdings / Dana Astra

Дана Холдингз / Дана Астра

Aadress: P. Mstislavtsa 9 (1. korrus), Minsk, Valgevene

Registreerimisnumber: Dana Astra - 191295361

Veebisait:https://dana-holdings.com;https://dana-holdings.com/

E-post:PR@bir.by

Tel: +375 17 26-93-290; +375 17 39-39-465

Dana Holdings / Dana Astra on üks juhtivaid kinnisvaraarendus- ja ehitusettevõtteid Valgevenes. Ettevõtte sai suurte asulakomplekside ja ärikeskuste arendamiseks krunte.

Dana Holdings / Dana Astra omanikud on lähedalt seotud president Lukašenkaga. Presidendi minia Liliya Lukašenka oli ettevõttes kõrgel ametikohal.

Seeläbi saab Dana Holdings / Dana Astra kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

17.12.2020

3.

GHU – Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi juhtiv majandusosakond (Main Economic Department of the Belarus President Property Management Directorate)

Главное хозяйственное управление

Aadress: Miasnikova str. 37, Minsk, Valgevene

Veebisait:http://ghu.by

E-post:ghu@ghu.by

Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi juhtiv majandusosakond (GHU) on Valgevene suurim mitteresidentidele suunatud kinnisvaraturu korraldaja ja mitmete ettevõtete järelevalve eest vastutav asutus.

President Lukašenka palus Viktor Sheimanil, kes Valgevene presidendi varahaldusdirektoraadi ülemana GHUd vahetult kontrollib, teha järelevalvet 2020. aasta presidendivalimiste turvalisuse üle.

Seeläbi saab GHU kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

17.12.2020

4.

LLC SYNESIS

ООО „Синезис“

Aadress: Platonova 20B, 220005 Minsk, Valgevene; Mantulinskaya 24, Moscow 123100, Venemaa

Registreerimisnumber (УНН/ИНН): 190950894 (Valgevene); 7704734000/770301001 (Venemaa)

Veebisait:https://synesis.partners;https://synesis-group.com/

Tel: +375 17 240-36-50

E-post:s@synesis.by

LLC Synesis on andnud Valgevene ametivõimude käsutusse seireplatvormid, mille kaudu saab teha otsinguid ja analüüse videomaterjalist ning kasutada näotuvastustarkvara; seeläbi vastutab ettevõte kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest Valgevene riigiaparaadi poolt.

Synesise töötajatel on keelatud suhelda Valgevene keeles, toetades seega Lukašenka režiimi keele alusel diskrimineerimise poliitikat.

Synesise loodud süsteemide kasutajate hulgas on Valgevene riiklik julgeolekukomitee (KGB) ja siseministeerium. Seeläbi saab ettevõte kasu seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

Synesise tegevjuht Alexander Shatrov kritiseeris avalikult Lukašenka režiimi vastaseid ja seadis demokraatia puudumise Valgevenes kahtluse alla.

17.12.2020

5.

Elektromehaanikatehas AGAT OJSC (AGAT Electromechanical Plant OJSC)

Агат-электромеханический завод

Aadress: Nezavisimosti ave. 115, 220114 Minsk, Valgevene

Tel: +375 17 272-01-32 +375 17 570-41-45

E-post:marketing@agat-emz.by

Veebisait:https://agat-emz.by/

Elektromehaanikatehas AGAT OJSC on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab elektromehaanikatehas AGAT OJSC kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

Ettevõte toodab massirahutuste ohjamiseks ette nähtud süsteemi „Rubezh“. Seda kasutati 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimise eel aset leidnud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks, mistõttu on ettevõte vastutav kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest.

17.12.2020

6.

140 Repair Plant

140 ремонтный завод

Veebisait: 140zavod.org

140 Repair Plant on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab elektromehaanikatehas 140 Repair Plant kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

Ettevõte toodab transpordisõidukeid ja relvastatud sõidukeid, mida kasutati 9. augustil 2020 toimunud presidendivalimise eel aset leidnud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumiseks, mistõttu on ettevõte vastutav kodanikuühiskonna ja demokraatliku opositsiooni represseerimise eest.

17.12.2020

7.

MZKT (teise nimega VOLAT)

МЗКТ - Минский завод колёсных тягачей

Veebisait: www.mzkt.by

MZKT (teise nimega VOLAT) on osa Valgevene riiklikust sõjatööstuskomiteest (Belarussian State Authority for Military Industry of the Republic of Belarus (teise nimega SAMI või State Military Industrial Committee), mis vastutab riigi sõjalis-tehnilise poliitika elluviimise eest ja allub Valgevene ministrite nõukogule ja presidendile. Seeläbi saab MZKT (teise nimega VOLAT) kasu oma seotusest Lukašenka režiimiga ja toetab seda.

2020. aasta Valgevene presidendivalimiste eel toimunud president Lukašenka tehasekülastuse tõttu meelt avaldanud ja streikinud MZKT töötajad vallandati, mistõttu on ettevõte vastutav inimõiguste rikkumise eest.

17.12.2020

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/219 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/219

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/354,

25. veebruar 2021,

millega lükatakse edasi tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 5,

olles konsulteerinud alalise biotsiidikomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine propikonasool on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse kasutamiseks tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine propikonasool on kantud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (2) I lisasse kasutamiseks tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides ning kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikliga 86 käsitatakse seda sama määruse alusel heaks kiidetuna, kui on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas kehtestatud nõuded ja tingimused.

| (2) | 1. oktoobril 2018 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus propikonasooli heakskiidu uuendamiseks. |
| --- | --- |

(2)

1. oktoobril 2018 esitati kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 13 lõikega 1 taotlus propikonasooli heakskiidu uuendamiseks.

| (3) | 8. veebruaril 2019 teatas Soome hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et taotlust on vaja täielikult hinnata. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 1 kohaselt teeb taotlust hindav pädev asutus taotluse täieliku hindamise 365 päeva jooksul pärast selle kinnitamist. Kõnealuse määruse artikli 8 lõike 2 kohaselt on taotlust hindav pädev asutus nõudnud, et taotleja esitaks piisavad andmed hindamise teostamiseks. |
| --- | --- |

(3)

8. veebruaril 2019 teatas Soome hindav pädev asutus komisjonile, et kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõikega 1 on ta jõudnud otsusele, et taotlust on vaja täielikult hinnata. Määruse (EL) nr 528/2012 artikli 8 lõike 1 kohaselt teeb taotlust hindav pädev asutus taotluse täieliku hindamise 365 päeva jooksul pärast selle kinnitamist. Kõnealuse määruse artikli 8 lõike 2 kohaselt on taotlust hindav pädev asutus nõudnud, et taotleja esitaks piisavad andmed hindamise teostamiseks.

| (4) | Kuna pädev asutus viib läbi taotluse täielikku hindamist, peab Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõike 3 kohaselt 270 päeva jooksul pärast hindavalt pädevalt asutuselt soovituse saamisest koostama arvamuse toimeaine heakskiidu uuendamise kohta ja selle komisjonile esitama. |
| --- | --- |

(4)

Kuna pädev asutus viib läbi taotluse täielikku hindamist, peab Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi „kemikaaliamet“) määruse (EL) nr 528/2012 artikli 14 lõike 3 kohaselt 270 päeva jooksul pärast hindavalt pädevalt asutuselt soovituse saamisest koostama arvamuse toimeaine heakskiidu uuendamise kohta ja selle komisjonile esitama.

| (5) | Võttes arvesse, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (3) on propikonasool klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktis c esitatud väljajätmise kriteeriumile, on vaja teha täiendav uuring, et otsustada, kas vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus esitatud tingimustest on täidetud ja kas propikonasooli heakskiitu võib seetõttu uuendada. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1272/2008 (3) on propikonasool klassifitseeritud 1B kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu vastab määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 1 punktis c esitatud väljajätmise kriteeriumile, on vaja teha täiendav uuring, et otsustada, kas vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus esitatud tingimustest on täidetud ja kas propikonasooli heakskiitu võib seetõttu uuendada.

| (6) | Propikonasooli heakskiidu aegumiskuupäeva lükati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/27 (4) edasi 31. märtsile 2021, et taotluse läbivaatamiseks jääks piisavalt aega. Kõnealust läbivaatamist ei ole veel lõpule viidud ning taotlust hindav pädev asutus ei ole veel esitanud kemikaaliametile oma hindamisaruannet ega hindamise järeldusi. |
| --- | --- |

(6)

Propikonasooli heakskiidu aegumiskuupäeva lükati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2020/27 (4) edasi 31. märtsile 2021, et taotluse läbivaatamiseks jääks piisavalt aega. Kõnealust läbivaatamist ei ole veel lõpule viidud ning taotlust hindav pädev asutus ei ole veel esitanud kemikaaliametile oma hindamisaruannet ega hindamise järeldusi.

| (7) | Sellest tulenevalt on tõenäoline, et tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiit aegub taotlejast sõltumatutel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus selle uuendamise kohta. Seega on asjakohane lükata tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva edasi taotluse läbivaatamiseks piisava ajavahemiku võrra. |
| --- | --- |

(7)

Sellest tulenevalt on tõenäoline, et tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiit aegub taotlejast sõltumatutel põhjustel enne, kui võetakse vastu otsus selle uuendamise kohta. Seega on asjakohane lükata tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva edasi taotluse läbivaatamiseks piisava ajavahemiku võrra.

| (8) | Võttes arvesse ajavahemikke, mis on vajalikud kemikaaliameti arvamuse ettevalmistamiseks ja esitamiseks ning hindamiseks, kas vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud ning kas propikonasooli heakskiitu võib seega uuendada, on asjakohane lükata propikonasooli heakskiidu aegumiskuupäev 31. detsembrile 2022. |
| --- | --- |

(8)

Võttes arvesse ajavahemikke, mis on vajalikud kemikaaliameti arvamuse ettevalmistamiseks ja esitamiseks ning hindamiseks, kas vähemalt üks määruse (EL) nr 528/2012 artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud tingimustest on täidetud ning kas propikonasooli heakskiitu võib seega uuendada, on asjakohane lükata propikonasooli heakskiidu aegumiskuupäev 31. detsembrile 2022.

| (9) | Tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiit, välja arvatud heakskiidu aegumiskuupäev, tuleks jõusse jätta, kui on täidetud direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõuded ja tingimused, |
| --- | --- |

(9)

Tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiit, välja arvatud heakskiidu aegumiskuupäev, tuleks jõusse jätta, kui on täidetud direktiivi 98/8/EÜ I lisas sätestatud nõuded ja tingimused,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva lükatakse edasi kuni 31. detsembrini 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 13. jaanuari 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/27, millega lükatakse edasi tooteliiki 8 kuuluvates biotsiidides propikonasooli kasutamise heakskiidu aegumiskuupäeva (ELT L 8, 14.1.2020, lk 39).

4

---

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/221 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/221

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2021/355,

25. veebruar 2021,

milles käsitletakse riiklikke rakendusmeetmeid kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks üleminekuperioodil kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikega 3

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 1215 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus kasvuhoonegaaside lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artiklit 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates 2013. aastast eraldatakse liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kuuluvate käitiste käitajatele lubatud heitkoguse ühikuid (LHÜd) reeglina enampakkumise teel. Tingimustele vastavad käitajad saavad kauplemisperioodil 2021–2030 siiski jätkuvalt tasuta LHÜsid. Igale sellisele käitajale eraldatavate LHÜde kogus määratakse kindlaks direktiivis 2003/87/EÜ ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/331 (2) sätestatud üleliiduliste ühtlustatud eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(1)

Alates 2013. aastast eraldatakse liidu heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS) kuuluvate käitiste käitajatele lubatud heitkoguse ühikuid (LHÜd) reeglina enampakkumise teel. Tingimustele vastavad käitajad saavad kauplemisperioodil 2021–2030 siiski jätkuvalt tasuta LHÜsid. Igale sellisele käitajale eraldatavate LHÜde kogus määratakse kindlaks direktiivis 2003/87/EÜ ja komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/331 (2) sätestatud üleliiduliste ühtlustatud eeskirjade alusel.

| (2) | Liikmesriigid pidid esitama komisjonile 30. septembriks 2019 oma riiklikud rakendusmeetmed, mis sisaldavad nende territooriumil asuvate direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud käitiste loetelu ning teavet tootmistegevuse, soojuse ja gaaside ülekande, elektritootmise ja heitkoguste kohta käitiseosa tasandil võrdlusperioodi viie aasta jooksul (2014–2018) kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2019/331 IV lisaga. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid pidid esitama komisjonile 30. septembriks 2019 oma riiklikud rakendusmeetmed, mis sisaldavad nende territooriumil asuvate direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud käitiste loetelu ning teavet tootmistegevuse, soojuse ja gaaside ülekande, elektritootmise ja heitkoguste kohta käitiseosa tasandil võrdlusperioodi viie aasta jooksul (2014–2018) kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2019/331 IV lisaga.

| (3) | Andmete kvaliteedi ja võrreldavuse tagamiseks kasutasid liikmesriigid vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 14 lõikele 1 oma riiklike rakendusmeetmete esitamisel komisjoni ette nähtud elektroonilist vormi, mis sisaldas asjaomaseid andmeid iga käitise kohta. Liikmesriigid esitasid ka metoodikaaruande, milles kirjeldati, kuidas ametiasutused andmeid kogusid. |
| --- | --- |

(3)

Andmete kvaliteedi ja võrreldavuse tagamiseks kasutasid liikmesriigid vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 14 lõikele 1 oma riiklike rakendusmeetmete esitamisel komisjoni ette nähtud elektroonilist vormi, mis sisaldas asjaomaseid andmeid iga käitise kohta. Liikmesriigid esitasid ka metoodikaaruande, milles kirjeldati, kuidas ametiasutused andmeid kogusid.

| (4) | Kuna esitatud teabe ja andmete hulk oli suur, analüüsis komisjon kõigepealt kõigi riiklike rakendusmeetmete täielikkust. Kui komisjon leidis, et esitatud teave on puudulik, palus ta asjaomasel liikmesriigil esitada täiendavat teavet. Vastuseks sellele esitasid asjaomased ametiasutused riiklike rakendusmeetmete täiendamiseks asjakohast lisateavet. |
| --- | --- |

(4)

Kuna esitatud teabe ja andmete hulk oli suur, analüüsis komisjon kõigepealt kõigi riiklike rakendusmeetmete täielikkust. Kui komisjon leidis, et esitatud teave on puudulik, palus ta asjaomasel liikmesriigil esitada täiendavat teavet. Vastuseks sellele esitasid asjaomased ametiasutused riiklike rakendusmeetmete täiendamiseks asjakohast lisateavet.

| (5) | Seejärel hindas komisjon riiklikke rakendusmeetmeid direktiivis 2003/87/EÜ ja delegeeritud määruses (EL) 2019/331 sätestatud kriteeriumide alusel, võttes arvesse komisjoni poolt liikmesriikidele koostatud juhenddokumente, mis avaldati 2020. aasta jaanuarist aprillini. Need andmete kooskõla kontrollid olid riiklike rakendusmeetmete hindamise teine etapp. |
| --- | --- |

(5)

Seejärel hindas komisjon riiklikke rakendusmeetmeid direktiivis 2003/87/EÜ ja delegeeritud määruses (EL) 2019/331 sätestatud kriteeriumide alusel, võttes arvesse komisjoni poolt liikmesriikidele koostatud juhenddokumente, mis avaldati 2020. aasta jaanuarist aprillini. Need andmete kooskõla kontrollid olid riiklike rakendusmeetmete hindamise teine etapp.

| (6) | Riiklike rakendusmeetmete kooskõla kontrolliti iga liikmesriigi ja iga käitise puhul eraldi ning võrdluses teiste sama sektori käitistega. Selle põhjaliku hindamise osana analüüsis komisjon nii andmete omavahelist kooskõla kui ka kooskõla delegeeritud määruses (EL) 2019/331 4. etapi jaoks sätestatud üleliiduliste eeskirjadega LHÜde tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil. Komisjon uuris käitiste vastavust LHÜde tasuta eraldamise tingimustele, käitiste jaotust käitiseosadeks ja käitiseosade piire, et kasutada õiget võrdlusalust. Kuna andmeid kasutatakse võrdlusaluste muudetud väärtuste arvutamiseks, pööras komisjon erilist tähelepanu heitkoguste seostamisele iga käitiseosaga. Lisaks analüüsis komisjon üksikasjalikult andmeid, mis käsitlesid käitiste varasemate, võrdlusperioodi tootmistasemete arvutamist, kuna need andmed mõjutavad oluliselt LHÜde eraldamist. Komisjon uuris ka seda, kas käitise kandmine riiklike rakendusmeetmete loetellu on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ I lisa sätetega. |
| --- | --- |

(6)

Riiklike rakendusmeetmete kooskõla kontrolliti iga liikmesriigi ja iga käitise puhul eraldi ning võrdluses teiste sama sektori käitistega. Selle põhjaliku hindamise osana analüüsis komisjon nii andmete omavahelist kooskõla kui ka kooskõla delegeeritud määruses (EL) 2019/331 4. etapi jaoks sätestatud üleliiduliste eeskirjadega LHÜde tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil. Komisjon uuris käitiste vastavust LHÜde tasuta eraldamise tingimustele, käitiste jaotust käitiseosadeks ja käitiseosade piire, et kasutada õiget võrdlusalust. Kuna andmeid kasutatakse võrdlusaluste muudetud väärtuste arvutamiseks, pööras komisjon erilist tähelepanu heitkoguste seostamisele iga käitiseosaga. Lisaks analüüsis komisjon üksikasjalikult andmeid, mis käsitlesid käitiste varasemate, võrdlusperioodi tootmistasemete arvutamist, kuna need andmed mõjutavad oluliselt LHÜde eraldamist. Komisjon uuris ka seda, kas käitise kandmine riiklike rakendusmeetmete loetellu on kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ I lisa sätetega.

| (7) | Lisaks analüüsiti põhjalikult selliste konkreetsete käitiste andmeid, mis on mõjutanud võrdlusaluste muudetud väärtuste arvutamist, ja käitiste andmeid liikmesriigiti. Erihindamised põhinesid riskihindamise analüüsil, milles võeti arvesse mitut kriteeriumi, sealhulgas iga tootepõhise võrdlusaluse käitiseosa heitemahukust. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks analüüsiti põhjalikult selliste konkreetsete käitiste andmeid, mis on mõjutanud võrdlusaluste muudetud väärtuste arvutamist, ja käitiste andmeid liikmesriigiti. Erihindamised põhinesid riskihindamise analüüsil, milles võeti arvesse mitut kriteeriumi, sealhulgas iga tootepõhise võrdlusaluse käitiseosa heitemahukust.

| (8) | Nende kontrollide tulemuste põhjal hindas komisjon üksikasjalikult käitisi, mille puhul oli tuvastatud võimalikke kõrvalekaldeid LHÜde ühtlustatud eraldamise eeskirjadest. Nende käitiste kohta paluti asjaomaste liikmesriikide pädevalt asutuselt täiendavaid selgitusi. |
| --- | --- |

(8)

Nende kontrollide tulemuste põhjal hindas komisjon üksikasjalikult käitisi, mille puhul oli tuvastatud võimalikke kõrvalekaldeid LHÜde ühtlustatud eraldamise eeskirjadest. Nende käitiste kohta paluti asjaomaste liikmesriikide pädevalt asutuselt täiendavaid selgitusi.

| (9) | Kõnealuse vastavushindamise tulemuste põhjal leiti, et Belgia, Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Malta, Ungari, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome ja Rootsi riiklikud rakendusmeetmed on kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ ja delegeeritud määrusega (EL) 2019/331. Leiti, et kõnealuste liikmesriikide riiklike rakendusmeetmetega hõlmatud käitised vastavad LHÜde tasuta eraldamise tingimustele, ning vastuolusid üleliiduliste LHÜde ühtlustatud tasuta eraldamise eeskirjadega ei leitud, välja arvatud allpool esitatud juhtudel. |
| --- | --- |

(9)

Kõnealuse vastavushindamise tulemuste põhjal leiti, et Belgia, Bulgaaria, Tšehhi, Taani, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Küprose, Läti, Leedu, Luksemburgi, Malta, Ungari, Madalmaade, Austria, Poola, Portugali, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia, Soome ja Rootsi riiklikud rakendusmeetmed on kooskõlas direktiiviga 2003/87/EÜ ja delegeeritud määrusega (EL) 2019/331. Leiti, et kõnealuste liikmesriikide riiklike rakendusmeetmetega hõlmatud käitised vastavad LHÜde tasuta eraldamise tingimustele, ning vastuolusid üleliiduliste LHÜde ühtlustatud tasuta eraldamise eeskirjadega ei leitud, välja arvatud allpool esitatud juhtudel.

| (10) | Hindamise tulemuste põhjal ei ole Soome ja Rootsi esitatud riiklike rakendusmeetmete teatavad aspektid kooskõlas direktiivis 2003/87/EÜ ja delegeeritud määruses (EL) 2019/331 sätestatud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(10)

Hindamise tulemuste põhjal ei ole Soome ja Rootsi esitatud riiklike rakendusmeetmete teatavad aspektid kooskõlas direktiivis 2003/87/EÜ ja delegeeritud määruses (EL) 2019/331 sätestatud kriteeriumidega.

| (11) | Soome ja Rootsi tegid ettepaneku lisada 51 käitist, mis kasutavad üksnes biomassi. Mõne sellise käitise suhtes kohaldati ajavahemikul 2004–2007 ühepoolse lisamise võimalust, mille komisjon oli kiitnud heaks vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 24. Üksnes biomassi kasutavad käitised jäeti aga seejärel kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ I lisa punkti 1 uue sättega ELi HKSist välja. See säte lisati HKSi direktiivi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/29/EÜ (3) ning alates selle kohaldamise algusest 1. jaanuaril 2013 määrati sellega kindlaks HKSi uus kohaldamisala, sealhulgas seoses varasemate ühepoolsete lisamistega. Seepärast tuleb üksnes biomassi kasutanud käitiste lisamisest keelduda võrdlusperioodi kõigi aastate puhul, ka siis, kui need olid kantud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikes 1 osutatud loetellu. |
| --- | --- |

(11)

Soome ja Rootsi tegid ettepaneku lisada 51 käitist, mis kasutavad üksnes biomassi. Mõne sellise käitise suhtes kohaldati ajavahemikul 2004–2007 ühepoolse lisamise võimalust, mille komisjon oli kiitnud heaks vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artiklile 24. Üksnes biomassi kasutavad käitised jäeti aga seejärel kooskõlas direktiivi 2003/87/EÜ I lisa punkti 1 uue sättega ELi HKSist välja. See säte lisati HKSi direktiivi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/29/EÜ (3) ning alates selle kohaldamise algusest 1. jaanuaril 2013 määrati sellega kindlaks HKSi uus kohaldamisala, sealhulgas seoses varasemate ühepoolsete lisamistega. Seepärast tuleb üksnes biomassi kasutanud käitiste lisamisest keelduda võrdlusperioodi kõigi aastate puhul, ka siis, kui need olid kantud direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikes 1 osutatud loetellu.

| (12) | Rootsi tegi ettepaneku lisada üks käitis, mille heitkogused pärinevad lubjapõletusahjust, kus kaltsineeritakse meesat, mis on jõutselluloosi tehastes keedukemikaalide regenereerimisel tekkiv jääk. Meesast lubja regenereerimise protsess on hõlmatud lühikese-/pikakiulise jõutselluloosi süsteemipiiride määratlustega. Seega impordib asjaomane käitis vahesaadust, mis on hõlmatud tootepõhise võrdlusalusega. Kuna heidet ei tohi topelt arvestada, nagu on märgitud delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 16 lõikes 7, tuleb selle käitise LHÜde tasuta eraldamise andmed tagasi lükata. |
| --- | --- |

(12)

Rootsi tegi ettepaneku lisada üks käitis, mille heitkogused pärinevad lubjapõletusahjust, kus kaltsineeritakse meesat, mis on jõutselluloosi tehastes keedukemikaalide regenereerimisel tekkiv jääk. Meesast lubja regenereerimise protsess on hõlmatud lühikese-/pikakiulise jõutselluloosi süsteemipiiride määratlustega. Seega impordib asjaomane käitis vahesaadust, mis on hõlmatud tootepõhise võrdlusalusega. Kuna heidet ei tohi topelt arvestada, nagu on märgitud delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 16 lõikes 7, tuleb selle käitise LHÜde tasuta eraldamise andmed tagasi lükata.

| (13) | Rootsi tegi ettepaneku, et kolm käitist kasutaksid rauamaagi graanulite tootmise puhul 3. etapi riiklike rakendusmeetmetega võrreldes erineva võrdlusaluse käitiseosi. Rootsi tegi ettepaneku kasutada rauamaagi graanulite tootmise puhul paagutatud maagi võrdlusaluse käitiseosa, kuigi 3. etapis kasutati soojuse- ja kütusepõhiseid võrdlusaluseid. Paagutatud maagi võrdlusalus on aga määratletud delegeeritud määruse (EL) 2019/331 I lisas ning kõnealuse tootepõhise võrdlusalusega hõlmatud toodete määratlus ning protsesside ja heite määratlus on kohandatud paagutamise jaoks ega hõlma rauamaagi graanuleid. Lisaks tuleb direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 2 kohaselt 4. etapiks ajakohastada võrdlusaluste väärtusi ning võrdlusaluste määratluste tõlgenduse kohandamist ette ei nähta. Seepärast tuleb paagutatud maagi käitiseosal põhinevad andmed rauamaagi graanulite tootmise kohta tagasi lükata, |
| --- | --- |

(13)

Rootsi tegi ettepaneku, et kolm käitist kasutaksid rauamaagi graanulite tootmise puhul 3. etapi riiklike rakendusmeetmetega võrreldes erineva võrdlusaluse käitiseosi. Rootsi tegi ettepaneku kasutada rauamaagi graanulite tootmise puhul paagutatud maagi võrdlusaluse käitiseosa, kuigi 3. etapis kasutati soojuse- ja kütusepõhiseid võrdlusaluseid. Paagutatud maagi võrdlusalus on aga määratletud delegeeritud määruse (EL) 2019/331 I lisas ning kõnealuse tootepõhise võrdlusalusega hõlmatud toodete määratlus ning protsesside ja heite määratlus on kohandatud paagutamise jaoks ega hõlma rauamaagi graanuleid. Lisaks tuleb direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõike 2 kohaselt 4. etapiks ajakohastada võrdlusaluste väärtusi ning võrdlusaluste määratluste tõlgenduse kohandamist ette ei nähta. Seepärast tuleb paagutatud maagi käitiseosal põhinevad andmed rauamaagi graanulite tootmise kohta tagasi lükata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesoleva otsuse I lisas loetletud käitiste, mis sisalduvad direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõike 1 kohaselt komisjonile esitatud loeteludes kõnealuse direktiiviga hõlmatud käitiste kohta, ja nendele käitistele vastavate andmete lisamisest keeldutakse.

2.   Käesoleva otsuse II lisas loetletud käitise, mis sisaldub direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõike 1 kohaselt komisjonile esitatud loeteludes kõnealuse direktiiviga hõlmatud käitiste kohta, LHÜde tasuta eraldamise andmed lükatakse tagasi.

3.   Käesoleva otsuse III lisas loetletud käitiste, mis sisalduvad direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõike 1 kohaselt komisjonile esitatud loeteludes kõnealuse direktiiviga hõlmatud käitiste kohta, tootepõhise võrdlusaluse käitiseosadele vastavad andmed lükatakse tagasi.

4.   Vastuväiteid ei esitata, kui liikmesriik muudab käitiseosadeks jaotamisega seotud andmeid, mis on esitatud tema territooriumil asuvate käitiste kohta, mis sisalduvad lõikes 3 osutatud loeteludes ning on loetletud käesoleva otsuse III lisas, enne, kui ta määrab vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 14 lõikele 5 kindlaks tasuta eraldatavate LHÜde esialgsed aastakogused perioodi 2021–2025 iga aasta kohta.

5.   Komisjoni teavitatakse kõigist lõikes 4 osutatud muudatustest võimalikult kiiresti ning liikmesriik ei alusta delegeeritud määruse (EL) 2019/331 artikli 14 lõike 5 kohase tasuta eraldatavate LHÜde esialgsete aastakoguste kindlaksmääramisega perioodi 2021–2025 iga aasta kohta enne, kui vastuvõetavad muudatused on tehtud.

Artikkel 2

Kui artiklis 1 ei ole sätestatud teisiti, ei esitata vastuväiteid liikmesriikide poolt vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikele 1 esitatud, direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud käitiste loetelude ega kõnealustele käitistele vastavate andmete suhtes.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. veebruar 2021

Komisjoni nimel

juhtiv asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  
  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/331, millega määratakse kindlaks üleliidulised üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil (ELT L 59, 27.2.2019, lk 8).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi (ELT L 140, 5.6.2009, lk 63).

3

---

I LISA

Käitised, mis kasutavad üksnes biomassi

Käitise tunnuskood riiklike rakendusmeetmete loeteludes

| FI000000000000645 | FI000000000207696 | | |
| --- | --- | --- | --- |
| SE000000000000031
  SE000000000000086
  SE000000000000169
  SE000000000000211
  SE000000000000320
  SE000000000000523
  SE000000000000583
  SE000000000000686
  SE000000000000789
  SE000000000000845
  SE000000000205887
  SE000000000209930
  SE000000000000779 | SE000000000000064
  SE000000000000088
  SE000000000000186
  SE000000000000249
  SE000000000000324
  SE000000000000543
  SE000000000000629
  SE000000000000687
  SE000000000000798
  SE000000000000847
  SE000000000206192
  SE000000000211058 | SE000000000000073
  SE000000000000099
  SE000000000000199
  SE000000000000261
  SE000000000000382
  SE000000000000547
  SE000000000000659
  SE000000000000705
  SE000000000000830
  SE000000000202297
  SE000000000208282
  SE000000000000153 | SE000000000000074
  SE000000000000102
  SE000000000000205
  SE000000000000319
  SE000000000000468
  SE000000000000565
  SE000000000000681
  SE000000000000785
  SE000000000000838
  SE000000000205800
  SE000000000209062
  SE000000000000231 |

FI000000000000645

FI000000000207696

SE000000000000031

SE000000000000086

SE000000000000169

SE000000000000211

SE000000000000320

SE000000000000523

SE000000000000583

SE000000000000686

SE000000000000789

SE000000000000845

SE000000000205887

SE000000000209930

SE000000000000779

SE000000000000064

SE000000000000088

SE000000000000186

SE000000000000249

SE000000000000324

SE000000000000543

SE000000000000629

SE000000000000687

SE000000000000798

SE000000000000847

SE000000000206192

SE000000000211058

SE000000000000073

SE000000000000099

SE000000000000199

SE000000000000261

SE000000000000382

SE000000000000547

SE000000000000659

SE000000000000705

SE000000000000830

SE000000000202297

SE000000000208282

SE000000000000153

SE000000000000074

SE000000000000102

SE000000000000205

SE000000000000319

SE000000000000468

SE000000000000565

SE000000000000681

SE000000000000785

SE000000000000838

SE000000000205800

SE000000000209062

SE000000000000231

---

II LISA

Käitis, mis kasutab lubja tootmises vahesaadust

Käitise tunnuskood riiklike rakendusmeetmete loetelus

| SE000000000000419 |
| --- |

SE000000000000419

---

III LISA

Käitised, mis kasutavad soojus- või kütusepõhise võrdlusaluse asemel paagutatud maagi tootepõhist võrdlusalust

Käitise tunnuskood riiklike rakendusmeetmete loetelus

| SE000000000000497 | SE000000000000498 | SE000000000000499 |
| --- | --- | --- |

SE000000000000497

SE000000000000498

SE000000000000499

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 26.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/227 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/227

---

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELISE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPINGUGA LOODUD PARTNERLUSNÕUKOGU OTSUS nr 1/2021,

23. veebruar 2021,

mis käsitleb kuupäeva, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu kohaselt ajutine kohaldamine [2021/356]

PARTNERLUSNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut, eriti selle artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (1) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõikele 2 on pooled kokku leppinud, et nad kohaldavad kaubandus- ja koostöölepingut ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, tingimusel et nad on enne seda kuupäeva teineteisele teatanud, et nende vastavad ajutiseks kohaldamiseks vajalikud õigusruumisisesed nõuded on täidetud ja menetlused lõpule viidud. Ajutine kohaldamine lõpeb ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, milline neist saabub kõige varem: 28. veebruar 2021 või mõni muu partnerlusnõukogu valitud kuupäev või selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (1) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõikele 2 on pooled kokku leppinud, et nad kohaldavad kaubandus- ja koostöölepingut ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, tingimusel et nad on enne seda kuupäeva teineteisele teatanud, et nende vastavad ajutiseks kohaldamiseks vajalikud õigusruumisisesed nõuded on täidetud ja menetlused lõpule viidud. Ajutine kohaldamine lõpeb ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, milline neist saabub kõige varem: 28. veebruar 2021 või mõni muu partnerlusnõukogu valitud kuupäev või selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

| (2) | Kuna Euroopa Liit ei saa sisemiste menetlusnõuete tõttu sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut 28. veebruariks 2021, peaks partnerlusnõukogu määrama kuupäevaks, mil vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõike 2 punktile a lõpeb ajutine kohaldamine, 30. aprilli 2021, |
| --- | --- |

(2)

Kuna Euroopa Liit ei saa sisemiste menetlusnõuete tõttu sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut 28. veebruariks 2021, peaks partnerlusnõukogu määrama kuupäevaks, mil vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõike 2 punktile a lõpeb ajutine kohaldamine, 30. aprilli 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kuupäev, mil ajutine kohaldamine kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõike 2 punkti a kohaselt lõpeb, on 30. aprill 2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel ja London, 23. veebruar 2021

Partnerlusnõukogu nimel

kaaseesistujad

Maroš ŠEFČOVIČ

Michael GOVE

---

(1)  
  ELT L 444, 31.12.2020, lk 14.

1

---