# Jurnalul Oficial L 61/2021

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 61 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6422 februarie 2021 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 61

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6422 februarie 2021

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia (UE) 2021/270 a Consiliului din 25 ianuarie 2021 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte | 1 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/271 a Comisiei din 17 februarie 2021 privind prelungirea supravegherii mai stricte pentru Grecia
  [notificată cu numărul C(2021) 998] | 3 |
| | * | Decizia (UE) 2021/272 a Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 16 decembrie 2020 de reînnoire a solicitării temporare impuse persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete să reducă pragurile de notificare ale pozițiilor scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată peste un anumit prag, pentru a notifica autoritățile competente în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului | 7 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE |
| | * | Decizia nr. 1/2020 a Comitetului pentru comerț din 19 noiembrie 2020 de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2021/273] | 27 |
| | * | Decizia nr. 1/2021 a Comitetului mixt UE-Elveția din 12 februarie 2021 de modificare a tabelelor III și IV din Protocolul 2 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972, astfel cum a fost modificat [2021/274] | 29 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia (UE) 2021/270 a Consiliului din 25 ianuarie 2021 privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte

1

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2021/271 a Comisiei din 17 februarie 2021 privind prelungirea supravegherii mai stricte pentru Grecia
  [notificată cu numărul C(2021) 998]

[notificată cu numărul C(2021) 998]

3

*

Decizia (UE) 2021/272 a Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 16 decembrie 2020 de reînnoire a solicitării temporare impuse persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete să reducă pragurile de notificare ale pozițiilor scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată peste un anumit prag, pentru a notifica autoritățile competente în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

7

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

*

Decizia nr. 1/2020 a Comitetului pentru comerț din 19 noiembrie 2020 de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2021/273]

27

*

Decizia nr. 1/2021 a Comitetului mixt UE-Elveția din 12 februarie 2021 de modificare a tabelelor III și IV din Protocolul 2 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972, astfel cum a fost modificat [2021/274]

29

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 22.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 61/1

---

DECIZIA (UE) 2021/270 A CONSILIULUI

din 25 ianuarie 2021

privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 37,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91, articolul 100 alineatul (2) și articolele 207 și 209, coroborate cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), alineatul (7) și alineatul (8) al doilea paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate,

având în vedere aprobarea Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Decizia (UE) 2018/104 (2), Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 24 noiembrie 2017, sub rezerva încheierii sale o dată ulterioară. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Decizia (UE) 2018/104 (2), Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (denumit în continuare „acordul”) a fost semnat la 24 noiembrie 2017, sub rezerva încheierii sale o dată ulterioară.

| (2) | Acordul reprezintă un pas important în direcția unei implicări politice și economice sporite a Uniunii în Caucazul de Sud. Prin intensificarea dialogului politic și prin îmbunătățirea cooperării într-o gamă largă de domenii, acordul va oferi baza necesară pentru o colaborare bilaterală mai eficace cu Republica Armenia. |
| --- | --- |

(2)

Acordul reprezintă un pas important în direcția unei implicări politice și economice sporite a Uniunii în Caucazul de Sud. Prin intensificarea dialogului politic și prin îmbunătățirea cooperării într-o gamă largă de domenii, acordul va oferi baza necesară pentru o colaborare bilaterală mai eficace cu Republica Armenia.

| (3) | Acordul ar trebui aprobat, |
| --- | --- |

(3)

Acordul ar trebui aprobat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă, în numele Uniunii, Acordul de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (3).

Articolul 2

Președintele Consiliului depune, în numele Uniunii, instrumentul de aprobare prevăzut la articolul 385 alineatul (1) din acord (4).

Articolul 3

(1)   În sensul articolului 240 din acord, modificările aduse acordului prin decizii ale Subcomitetului pentru indicații geografice se aprobă de către Comisie în numele Uniunii. În cazul în care, în urma obiecțiilor referitoare la o indicație geografică, părțile interesate nu pot ajunge la un acord, Comisia adoptă o poziție în baza procedurii prevăzute la articolul 57 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5).

(2)   În sensul articolului 270 alineatul (2) prima teză din acord, Comisia este autorizată să aprobe poziția Uniunii în ceea ce privește modificările aduse anexei XI la acord.

În sensul articolului 270 alineatul (2) a doua teză din acord, Comisia este autorizată să ridice obiecții față de o modificare sau rectificare a anexei XI propusă de Republica Armenia.

Articolul 4

(1)   O denumire protejată în conformitate cu titlul V capitolul 9 subsecțiunea 3 din acord, intitulată „Indicații geografice”, poate fi folosită de orice operator care comercializează produse agricole, produse alimentare, vinuri, vinuri aromatizate sau băuturi spirtoase care respectă caietul de sarcini corespunzător.

(2)   În conformitate cu articolul 301 din acord, statele membre și instituțiile Uniunii asigură respectarea protecției prevăzute la articolele 297-300 din acord, indiferent dacă au primit sau nu din partea unei părți interesate o solicitare în acest sens.

Articolul 5

Acordul nu se interpretează în sensul că ar conferi drepturi sau ar impune obligații care pot fi invocate direct în fața instanțelor judecătorești ale Uniunii sau ale statelor membre.

Articolul 6

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 25 ianuarie 2021.

Pentru Consiliu

Președintele

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Aprobarea din 4 iulie 2018 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  Decizia (UE) 2018/104 a Consiliului din 20 noiembrie 2017 privind semnarea, în numele Uniunii Europene, și aplicarea cu titlu provizoriu a Acordului de parteneriat cuprinzător și consolidat dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Armenia, pe de altă parte (JO L 23, 26.1.2018, p. 1).

2

(3)  Acordul a fost publicat în JO L 23, 26.1.2018, p. 4 împreună cu decizia privind semnarea acestuia.

3

(4)  Data intrării în vigoare a acordului va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene de către Secretariatul General al Consiliului.

4

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(5)  Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (JO L 343, 14.12.2012, p. 1).

5

---

DECIZII

| 22.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 61/3

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/271 A COMISIEI

din 17 februarie 2021

privind prelungirea supravegherii mai stricte pentru Grecia

[notificată cu numărul C(2021) 998]

(Numai textul în limba greacă este autentic)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (1), în special articolul 2 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Ca urmare a expirării asistenței financiare din partea Mecanismului european de stabilitate la 20 august 2018, Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 a Comisiei (2) a activat o supraveghere mai strictă pentru Grecia pentru o perioadă de șase luni, începând cu 21 august 2018. Supravegherea mai strictă a fost ulterior prelungită de patru ori (3), de fiecare dată pentru o perioadă suplimentară de șase luni, ultima dată începând de la 21 august 2020. |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a expirării asistenței financiare din partea Mecanismului european de stabilitate la 20 august 2018, Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 a Comisiei (2) a activat o supraveghere mai strictă pentru Grecia pentru o perioadă de șase luni, începând cu 21 august 2018. Supravegherea mai strictă a fost ulterior prelungită de patru ori (3), de fiecare dată pentru o perioadă suplimentară de șase luni, ultima dată începând de la 21 august 2020.

| (2) | Începând cu 2010, Grecia a beneficiat de o asistență financiară considerabilă și, prin urmare, datoriile restante ale Greciei față de statele membre din zona euro, de Fondul european de stabilitate financiară și de Mecanismul european de stabilitate se ridică, în total, la 243 700 de milioane EUR. Grecia a primit sprijin financiar din partea partenerilor săi europeni în condiții preferențiale și, pentru a așeza datoria pe o bază mai sustenabilă, au fost adoptate măsuri specifice în 2012 și, din nou, de către Mecanismul european de stabilitate în 2017. La 22 iunie 2018, s-a ajuns la un acord politic în cadrul Eurogrupului cu privire la implementarea unor măsuri suplimentare menite să asigure sustenabilitatea datoriei. Unele dintre aceste măsuri – inclusiv transferul de sume echivalente veniturilor realizate de băncile centrale naționale din zona euro de pe urma obligațiunilor de stat ale Greciei, deținute în temeiul Acordului privind profitul din activele financiare nete și al Programului privind piețele titlurilor de valoare – pot fi convenite de două ori pe an în cadrul Eurogrupului, pe baza unui raport favorabil în cadrul supravegherii mai stricte referitor la respectarea de către Grecia a angajamentelor sale de politică ulterioare aplicării programului. Activarea primelor patru tranșe de măsuri care vizează datoria și sunt condiționate de politici a fost pusă în aplicare în urma unui acord al Eurogrupului din aprilie 2019, decembrie 2019, iunie 2020 și, respectiv, noiembrie 2020. |
| --- | --- |

(2)

Începând cu 2010, Grecia a beneficiat de o asistență financiară considerabilă și, prin urmare, datoriile restante ale Greciei față de statele membre din zona euro, de Fondul european de stabilitate financiară și de Mecanismul european de stabilitate se ridică, în total, la 243 700 de milioane EUR. Grecia a primit sprijin financiar din partea partenerilor săi europeni în condiții preferențiale și, pentru a așeza datoria pe o bază mai sustenabilă, au fost adoptate măsuri specifice în 2012 și, din nou, de către Mecanismul european de stabilitate în 2017. La 22 iunie 2018, s-a ajuns la un acord politic în cadrul Eurogrupului cu privire la implementarea unor măsuri suplimentare menite să asigure sustenabilitatea datoriei. Unele dintre aceste măsuri – inclusiv transferul de sume echivalente veniturilor realizate de băncile centrale naționale din zona euro de pe urma obligațiunilor de stat ale Greciei, deținute în temeiul Acordului privind profitul din activele financiare nete și al Programului privind piețele titlurilor de valoare – pot fi convenite de două ori pe an în cadrul Eurogrupului, pe baza unui raport favorabil în cadrul supravegherii mai stricte referitor la respectarea de către Grecia a angajamentelor sale de politică ulterioare aplicării programului. Activarea primelor patru tranșe de măsuri care vizează datoria și sunt condiționate de politici a fost pusă în aplicare în urma unui acord al Eurogrupului din aprilie 2019, decembrie 2019, iunie 2020 și, respectiv, noiembrie 2020.

| (3) | Grecia și-a asumat, în cadrul Eurogrupului, angajamentul de a continua și de a finaliza toate reformele-cheie adoptate în contextul programului de sprijin pentru stabilitate din cadrul Mecanismului european de stabilitate (denumit în continuare „programul”), precum și de a garanta atingerea obiectivelor reformelor importante adoptate în cadrul acestui program și al programelor precedente. De asemenea, Grecia s-a angajat să implementeze acțiuni specifice în domenii precum politicile bugetare și bugetar-structurale, asistența socială, stabilitatea financiară, piața muncii și piața produselor, privatizarea și administrația publică. Aceste acțiuni specifice, care sunt prezentate într-o anexă la declarația Eurogrupului din 22 iunie 2018, vor contribui la combaterea dezechilibrelor macroeconomice excesive ale Greciei și a surselor reale sau potențiale de dificultăți economice. |
| --- | --- |

(3)

Grecia și-a asumat, în cadrul Eurogrupului, angajamentul de a continua și de a finaliza toate reformele-cheie adoptate în contextul programului de sprijin pentru stabilitate din cadrul Mecanismului european de stabilitate (denumit în continuare „programul”), precum și de a garanta atingerea obiectivelor reformelor importante adoptate în cadrul acestui program și al programelor precedente. De asemenea, Grecia s-a angajat să implementeze acțiuni specifice în domenii precum politicile bugetare și bugetar-structurale, asistența socială, stabilitatea financiară, piața muncii și piața produselor, privatizarea și administrația publică. Aceste acțiuni specifice, care sunt prezentate într-o anexă la declarația Eurogrupului din 22 iunie 2018, vor contribui la combaterea dezechilibrelor macroeconomice excesive ale Greciei și a surselor reale sau potențiale de dificultăți economice.

| (4) | La 26 februarie 2020, Comisia a publicat raportul de țară pentru 2020 privind Grecia (4). Comisia a concluzionat că Grecia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive (5). Deși în anumite domenii s-au înregistrat progrese vizibile, persistă vulnerabilități semnificative și probleme moștenite din trecut, legate de datoria publică ridicată, de nivelul ridicat al creditelor neperformante din bilanțurile băncilor și de sectorul extern, în contextul unui potențial de creștere încă scăzut și al unei rate ridicate a șomajului. Constatările au fost confirmate ulterior de Raportul privind mecanismul de alertă, adoptat de Comisie la 18 noiembrie 2020 pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (6), care a fost elaborat în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, în care Grecia era inclusă printre statele membre care urmau să facă obiectul unui bilanț aprofundat în 2021. În special, Raportul privind mecanismul de alertă arată că, deși datoria publică a scăzut în 2019, se preconizează că aceasta va depăși 200 % din produsul intern brut în 2020, reflectând contracția economică și costul măsurilor necesare pentru atenuarea impactului pandemiei. Sectorul financiar al Greciei este în continuare afectat de o combinație de profitabilitate scăzută, rate de capital sub medie și un stoc mare de credite neperformante. Poziția investițională internațională netă rămâne puternic negativă, deși aceasta include o datorie publică externă mare în condiții extrem de avantajoase, și se preconizează că se va deteriora și mai mult din cauza fluxurilor mai slabe de turiști. Șomajul rămâne foarte ridicat, iar tendința descrescătoare lentă a fost întreruptă temporar de criză. |
| --- | --- |

(4)

La 26 februarie 2020, Comisia a publicat raportul de țară pentru 2020 privind Grecia (4). Comisia a concluzionat că Grecia se confruntă cu dezechilibre macroeconomice excesive (5). Deși în anumite domenii s-au înregistrat progrese vizibile, persistă vulnerabilități semnificative și probleme moștenite din trecut, legate de datoria publică ridicată, de nivelul ridicat al creditelor neperformante din bilanțurile băncilor și de sectorul extern, în contextul unui potențial de creștere încă scăzut și al unei rate ridicate a șomajului. Constatările au fost confirmate ulterior de Raportul privind mecanismul de alertă, adoptat de Comisie la 18 noiembrie 2020 pe baza Regulamentului (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (6), care a fost elaborat în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19, în care Grecia era inclusă printre statele membre care urmau să facă obiectul unui bilanț aprofundat în 2021. În special, Raportul privind mecanismul de alertă arată că, deși datoria publică a scăzut în 2019, se preconizează că aceasta va depăși 200 % din produsul intern brut în 2020, reflectând contracția economică și costul măsurilor necesare pentru atenuarea impactului pandemiei. Sectorul financiar al Greciei este în continuare afectat de o combinație de profitabilitate scăzută, rate de capital sub medie și un stoc mare de credite neperformante. Poziția investițională internațională netă rămâne puternic negativă, deși aceasta include o datorie publică externă mare în condiții extrem de avantajoase, și se preconizează că se va deteriora și mai mult din cauza fluxurilor mai slabe de turiști. Șomajul rămâne foarte ridicat, iar tendința descrescătoare lentă a fost întreruptă temporar de criză.

| (5) | De la începutul pandemiei, UE și statele sale membre au luat măsuri fără precedent pentru a proteja viețile și mijloacele de subzistență ale oamenilor. Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Grecia a continuat să adopte măsuri menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate și a extins setul de măsuri bugetare și de asigurare a lichidității care vin în ajutorul persoanelor și al întreprinderilor celor mai afectate. UE a sprijinit eforturile naționale depuse pentru ieșirea din criza sanitară și pentru atenuarea impactului economic. Ea a pus la dispoziție sume din bugetul său pentru a lupta împotriva virusului, a activat clauza derogatorie generală a Pactului de stabilitate și de creștere, a utilizat deplina flexibilitate a normelor privind ajutoarele de stat și a creat un nou instrument pentru a-i ajuta pe oameni să-și păstreze locurile de muncă – instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (instrumentul SURE). Pe lângă măsurile luate de Banca Centrală Europeană, de Mecanismul european de stabilitate și de Banca Europeană de Investiții, răspunsul UE oferă 750 de miliarde EUR din instrumentul Next Generation EU, sumă care urmează să fie alocată în principal prin Mecanismul de redresare și reziliență. Mecanismul va oferi un sprijin semnificativ pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor în vederea consolidării economiilor statelor membre. Mecanismul reprezintă o oportunitate pentru economia Greciei de a se redresa în urma crizei actuale și de a aborda provocările cu care se confruntă în continuare. În plus, în temeiul cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027, o finanțare din partea UE în valoare de peste 1 000 de miliarde EUR va fi direcționată către priorități noi și consolidate din toate domeniile de politică ale UE, inclusiv către dubla tranziție verde și digitală. |
| --- | --- |

(5)

De la începutul pandemiei, UE și statele sale membre au luat măsuri fără precedent pentru a proteja viețile și mijloacele de subzistență ale oamenilor. Ca răspuns la pandemia de COVID-19 și în cadrul unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, Grecia a continuat să adopte măsuri menite să consolideze capacitatea sistemului său de sănătate și a extins setul de măsuri bugetare și de asigurare a lichidității care vin în ajutorul persoanelor și al întreprinderilor celor mai afectate. UE a sprijinit eforturile naționale depuse pentru ieșirea din criza sanitară și pentru atenuarea impactului economic. Ea a pus la dispoziție sume din bugetul său pentru a lupta împotriva virusului, a activat clauza derogatorie generală a Pactului de stabilitate și de creștere, a utilizat deplina flexibilitate a normelor privind ajutoarele de stat și a creat un nou instrument pentru a-i ajuta pe oameni să-și păstreze locurile de muncă – instrumentul european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (instrumentul SURE). Pe lângă măsurile luate de Banca Centrală Europeană, de Mecanismul european de stabilitate și de Banca Europeană de Investiții, răspunsul UE oferă 750 de miliarde EUR din instrumentul Next Generation EU, sumă care urmează să fie alocată în principal prin Mecanismul de redresare și reziliență. Mecanismul va oferi un sprijin semnificativ pentru punerea în aplicare a reformelor și a investițiilor în vederea consolidării economiilor statelor membre. Mecanismul reprezintă o oportunitate pentru economia Greciei de a se redresa în urma crizei actuale și de a aborda provocările cu care se confruntă în continuare. În plus, în temeiul cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027, o finanțare din partea UE în valoare de peste 1 000 de miliarde EUR va fi direcționată către priorități noi și consolidate din toate domeniile de politică ale UE, inclusiv către dubla tranziție verde și digitală.

| (6) | La 18 noiembrie 2020, Comisia și-a publicat cea de-a opta evaluare în cadrul supravegherii mai stricte pentru Grecia (7). Ea a concluzionat că, în pofida circumstanțelor nefavorabile generate de pandemie, Grecia a întreprins acțiunile necesare pentru realizarea angajamentelor sale specifice în materie de reformă. Raportul a luat act de faptul că autoritățile au reușit să relanseze lucrările privind angajamentele în materie de reformă în ultimele luni, după o stagnare în prima jumătate a anului 2020 din cauza evenimentelor fără precedent, și au realizat o serie de reforme fundamentale. Instituțiile europene au salutat implicarea strânsă și constructivă în toate domeniile și au încurajat autoritățile să mențină ritmul și, dacă este necesar, să intensifice eforturile pentru a finaliza cât mai curând punerea în aplicare a legislației primare adoptate recent. Este vorba în special despre reformele din sectorul financiar, în care urmează să fie finalizat și adoptat în curând un volum extins de legislație secundară. |
| --- | --- |

(6)

La 18 noiembrie 2020, Comisia și-a publicat cea de-a opta evaluare în cadrul supravegherii mai stricte pentru Grecia (7). Ea a concluzionat că, în pofida circumstanțelor nefavorabile generate de pandemie, Grecia a întreprins acțiunile necesare pentru realizarea angajamentelor sale specifice în materie de reformă. Raportul a luat act de faptul că autoritățile au reușit să relanseze lucrările privind angajamentele în materie de reformă în ultimele luni, după o stagnare în prima jumătate a anului 2020 din cauza evenimentelor fără precedent, și au realizat o serie de reforme fundamentale. Instituțiile europene au salutat implicarea strânsă și constructivă în toate domeniile și au încurajat autoritățile să mențină ritmul și, dacă este necesar, să intensifice eforturile pentru a finaliza cât mai curând punerea în aplicare a legislației primare adoptate recent. Este vorba în special despre reformele din sectorul financiar, în care urmează să fie finalizat și adoptat în curând un volum extins de legislație secundară.

| (7) | În lumina reexaminării aprofundate realizate de Comisie în 2020 și pe baza unei evaluări efectuate de Comisie, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Consiliul a luat în considerare faptul că necesitatea de a combate pandemia și de a facilita redresarea economică reprezintă un prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. El a recomandat (8) Greciei să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului de sănătate, să creeze sisteme de reducere a programului de lucru și să asigure un sprijin de activare eficace pentru a atenua impactul crizei pe plan social și pe planul ocupării forței de muncă, să introducă măsuri vizând furnizarea de lichidități și să promoveze investițiile publice și private într-o serie de domenii de investiții prioritare, inclusiv dubla tranziție verde și digitală. De asemenea, Consiliul a solicitat autorităților să continue și să ducă la bun sfârșit reformele în conformitate cu angajamentele ulterioare aplicării programului, în vederea relansării unei redresări economice sustenabile, odată cu reducerea treptată a constrângerilor impuse ca urmare a pandemiei de COVID-19. |
| --- | --- |

(7)

În lumina reexaminării aprofundate realizate de Comisie în 2020 și pe baza unei evaluări efectuate de Comisie, Consiliul a examinat Programul național de reformă pentru 2020 și Programul de stabilitate pentru 2020. Consiliul a luat în considerare faptul că necesitatea de a combate pandemia și de a facilita redresarea economică reprezintă un prim pas necesar pentru a permite o ajustare a dezechilibrelor. El a recomandat (8) Greciei să ia toate măsurile necesare pentru a combate în mod eficace pandemia, inclusiv prin consolidarea rezilienței sistemului de sănătate, să creeze sisteme de reducere a programului de lucru și să asigure un sprijin de activare eficace pentru a atenua impactul crizei pe plan social și pe planul ocupării forței de muncă, să introducă măsuri vizând furnizarea de lichidități și să promoveze investițiile publice și private într-o serie de domenii de investiții prioritare, inclusiv dubla tranziție verde și digitală. De asemenea, Consiliul a solicitat autorităților să continue și să ducă la bun sfârșit reformele în conformitate cu angajamentele ulterioare aplicării programului, în vederea relansării unei redresări economice sustenabile, odată cu reducerea treptată a constrângerilor impuse ca urmare a pandemiei de COVID-19.

| (8) | Sectorul bancar din Grecia a devenit mai stabil și mai rezilient la șocuri după încheierea programului din cadrul Mecanismului european de stabilitate, însă persistă riscuri moștenite din trecut și importante vulnerabilități structurale, agravate de impactul negativ al pandemiei provocate de coronavirus. Băncile mențin un nivel adecvat de lichiditate, profitând de condițiile politicii monetare acomodative, dar nivelul creditelor neperformante rămâne ridicat, el reprezentând, în septembrie 2020, 58,7 miliarde EUR sau 35,8 % din expunerile brute din credite acordate clienților (9). Scăderea observată a stocului de credite neperformante de la nivelul maxim de 107,2 miliarde EUR înregistrat în martie 2016 a continuat în primele nouă luni ale anului 2020, deși într-un ritm mai lent. Cu toate acestea, ponderea mare a împrumuturilor care beneficiază de moratorii privind plata datoriilor indică un risc semnificativ de creștere a necesităților de provizionare și de deteriorare a ratelor de calitate a activelor atunci când moratoriile expiră. Un element-cheie al strategiei băncilor de contracarare a creditelor neperformante rămâne continuarea securitizărilor în cadrul programului Hercule, care urmează să se încheie în prima jumătate a anului 2021. Poziția de capital a băncilor elene este aliniată cerințelor reglementare, însă profitabilitatea acestora este scăzută și ele se confruntă cu o înăsprire a cerințelor de supraveghere și cu o creștere a nevoilor de capital pentru finanțarea procesului de reducere a creditelor neperformante pe termen mediu, în timp ce rentabilitatea este scăzută și se preconizează că va fi supusă unei presiuni și mai mari din cauza efectelor economice ale pandemiei. Ca urmare a acestui fapt, băncile elene sunt în mod special expuse riscului de creștere potențială a costurilor de finanțare și unei noi deteriorări a calității activelor din cauza pandemiei. Autoritățile au luat cu succes măsuri de sprijin sau le-au prelungit în vederea sprijinirii accesului la finanțare al întreprinderilor afectate, în completarea inițiativelor luate la nivelul băncilor comerciale și al administratorilor de credite. De asemenea, ele avansează în ceea ce privește reformele cruciale din sectorul financiar, cu scopul de a îmbunătăți instrumentele existente pentru soluționarea creditelor neperformante, ca urmare a întârzierilor din trecut cauzate de impactul negativ al pandemiei de COVID-19. Aceste reforme, în special revizuirea recent adoptată a regimului fragmentat al insolvenței, pot contribui la atenuarea impactului pe termen mediu al crizei asupra gradului de îndatorare al sectorului privat. Impactul acestor reforme va depinde de promptitudinea și de eficacitatea punerii lor în aplicare. |
| --- | --- |

(8)

Sectorul bancar din Grecia a devenit mai stabil și mai rezilient la șocuri după încheierea programului din cadrul Mecanismului european de stabilitate, însă persistă riscuri moștenite din trecut și importante vulnerabilități structurale, agravate de impactul negativ al pandemiei provocate de coronavirus. Băncile mențin un nivel adecvat de lichiditate, profitând de condițiile politicii monetare acomodative, dar nivelul creditelor neperformante rămâne ridicat, el reprezentând, în septembrie 2020, 58,7 miliarde EUR sau 35,8 % din expunerile brute din credite acordate clienților (9). Scăderea observată a stocului de credite neperformante de la nivelul maxim de 107,2 miliarde EUR înregistrat în martie 2016 a continuat în primele nouă luni ale anului 2020, deși într-un ritm mai lent. Cu toate acestea, ponderea mare a împrumuturilor care beneficiază de moratorii privind plata datoriilor indică un risc semnificativ de creștere a necesităților de provizionare și de deteriorare a ratelor de calitate a activelor atunci când moratoriile expiră. Un element-cheie al strategiei băncilor de contracarare a creditelor neperformante rămâne continuarea securitizărilor în cadrul programului Hercule, care urmează să se încheie în prima jumătate a anului 2021. Poziția de capital a băncilor elene este aliniată cerințelor reglementare, însă profitabilitatea acestora este scăzută și ele se confruntă cu o înăsprire a cerințelor de supraveghere și cu o creștere a nevoilor de capital pentru finanțarea procesului de reducere a creditelor neperformante pe termen mediu, în timp ce rentabilitatea este scăzută și se preconizează că va fi supusă unei presiuni și mai mari din cauza efectelor economice ale pandemiei. Ca urmare a acestui fapt, băncile elene sunt în mod special expuse riscului de creștere potențială a costurilor de finanțare și unei noi deteriorări a calității activelor din cauza pandemiei. Autoritățile au luat cu succes măsuri de sprijin sau le-au prelungit în vederea sprijinirii accesului la finanțare al întreprinderilor afectate, în completarea inițiativelor luate la nivelul băncilor comerciale și al administratorilor de credite. De asemenea, ele avansează în ceea ce privește reformele cruciale din sectorul financiar, cu scopul de a îmbunătăți instrumentele existente pentru soluționarea creditelor neperformante, ca urmare a întârzierilor din trecut cauzate de impactul negativ al pandemiei de COVID-19. Aceste reforme, în special revizuirea recent adoptată a regimului fragmentat al insolvenței, pot contribui la atenuarea impactului pe termen mediu al crizei asupra gradului de îndatorare al sectorului privat. Impactul acestor reforme va depinde de promptitudinea și de eficacitatea punerii lor în aplicare.

| (9) | În pofida progreselor înregistrate în ultimii ani în domenii precum reducerea timpului necesar pentru înregistrarea unei întreprinderi și consolidarea protecției investitorilor minoritari, Grecia se confruntă în continuare cu provocări majore în ceea ce privește mediul său de afaceri și sistemul său judiciar, evidențiate de performanțele slabe din mai multe domenii (de exemplu, executarea contractelor, înregistrarea proprietăților, soluționarea insolvenței etc.). Autoritățile depun în continuare eforturi pentru îmbunătățirea mediului de reglementare și stimularea competitivității, în pofida dificultăților întâmpinate din cauza actualei pandemii de COVID-19. Progresele constante în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor în domeniul justiției, inclusiv acțiunile de sprijinire a medierii, și măsurile recente luate pentru reformarea piețelor de produse și îmbunătățirea supravegherii pieței pot contribui la perspectivele de redresare ale Greciei, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea mediului de afaceri. De asemenea, autoritățile avansează în ceea ce privește reformele esențiale pentru îmbunătățirea performanței digitale a Greciei, care rămâne printre cele mai scăzute din UE. Grecia se angajează, de asemenea, să implementeze o reformă majoră a achizițiilor publice până la începutul anului 2021, continuând totodată punerea în aplicare a unor acțiuni complementare pentru a reduce și mai mult sarcina administrativă pentru întreprinderi și pentru cetățeni. |
| --- | --- |

(9)

În pofida progreselor înregistrate în ultimii ani în domenii precum reducerea timpului necesar pentru înregistrarea unei întreprinderi și consolidarea protecției investitorilor minoritari, Grecia se confruntă în continuare cu provocări majore în ceea ce privește mediul său de afaceri și sistemul său judiciar, evidențiate de performanțele slabe din mai multe domenii (de exemplu, executarea contractelor, înregistrarea proprietăților, soluționarea insolvenței etc.). Autoritățile depun în continuare eforturi pentru îmbunătățirea mediului de reglementare și stimularea competitivității, în pofida dificultăților întâmpinate din cauza actualei pandemii de COVID-19. Progresele constante în ceea ce privește punerea în aplicare a reformelor în domeniul justiției, inclusiv acțiunile de sprijinire a medierii, și măsurile recente luate pentru reformarea piețelor de produse și îmbunătățirea supravegherii pieței pot contribui la perspectivele de redresare ale Greciei, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru îmbunătățirea mediului de afaceri. De asemenea, autoritățile avansează în ceea ce privește reformele esențiale pentru îmbunătățirea performanței digitale a Greciei, care rămâne printre cele mai scăzute din UE. Grecia se angajează, de asemenea, să implementeze o reformă majoră a achizițiilor publice până la începutul anului 2021, continuând totodată punerea în aplicare a unor acțiuni complementare pentru a reduce și mai mult sarcina administrativă pentru întreprinderi și pentru cetățeni.

| (10) | După ce a fost exclusă de la împrumuturi pe piața financiară în 2010, Grecia a început să recâștige accesul la piață prin emisiuni de obligațiuni de stat începând cu luna iulie 2017. Randamentul obligațiunilor de stat elene a început să se reducă ușor, după încheierea cu succes a programului MES în 2018, și a scăzut în mod semnificativ în 2019. De la declanșarea pandemiei, Grecia a emis cu succes atât bonuri de tezaur, cât și obligațiuni pe termen lung, ceea ce indică un acces susținut la finanțarea de pe piață. Actualele condiții favorabile de finanțare sunt susținute de măsuri privind lichiditatea convenite la nivel european, inclusiv de programul Băncii Centrale Europene de achiziționare în regim de urgență în caz de pandemie. Pe baza analizei sustenabilității datoriei prezentate în cel de al 8-lea raport privind supravegherea mai strictă, se preconizează că nevoile de finanțare brute ale guvernului vor crește cu aproximativ 15 % din PIB pe termen mediu. |
| --- | --- |

(10)

După ce a fost exclusă de la împrumuturi pe piața financiară în 2010, Grecia a început să recâștige accesul la piață prin emisiuni de obligațiuni de stat începând cu luna iulie 2017. Randamentul obligațiunilor de stat elene a început să se reducă ușor, după încheierea cu succes a programului MES în 2018, și a scăzut în mod semnificativ în 2019. De la declanșarea pandemiei, Grecia a emis cu succes atât bonuri de tezaur, cât și obligațiuni pe termen lung, ceea ce indică un acces susținut la finanțarea de pe piață. Actualele condiții favorabile de finanțare sunt susținute de măsuri privind lichiditatea convenite la nivel european, inclusiv de programul Băncii Centrale Europene de achiziționare în regim de urgență în caz de pandemie. Pe baza analizei sustenabilității datoriei prezentate în cel de al 8-lea raport privind supravegherea mai strictă, se preconizează că nevoile de finanțare brute ale guvernului vor crește cu aproximativ 15 % din PIB pe termen mediu.

| (11) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că sunt încă prezente condițiile care au justificat stabilirea unei supravegheri mai stricte în temeiul articolului 2 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. În particular, în ceea ce privește stabilitatea sa financiară, Grecia continuă să se confrunte cu riscuri care, dacă se concretizează, ar putea avea efecte de propagare negative asupra altor state membre din zona euro. Aceste efecte de propagare s-ar putea manifesta în mod indirect, prin impactul asupra încrederii investitorilor și, deci, asupra costurilor de refinanțare ale băncilor și entităților suverane din alte state membre din zona euro. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia concluzionează că sunt încă prezente condițiile care au justificat stabilirea unei supravegheri mai stricte în temeiul articolului 2 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. În particular, în ceea ce privește stabilitatea sa financiară, Grecia continuă să se confrunte cu riscuri care, dacă se concretizează, ar putea avea efecte de propagare negative asupra altor state membre din zona euro. Aceste efecte de propagare s-ar putea manifesta în mod indirect, prin impactul asupra încrederii investitorilor și, deci, asupra costurilor de refinanțare ale băncilor și entităților suverane din alte state membre din zona euro.

| (12) | Prin urmare, pe termen mediu, este necesar ca Grecia să adopte în continuare măsuri de combatere a surselor reale sau potențiale de dificultăți și să continue implementarea reformelor structurale pentru a sprijini o redresare economică solidă și sustenabilă, în vederea atenuării efectelor unei serii de factori moșteniți din trecut. Printre aceștia se numără încetinirea severă și de durată a creșterii economice în timpul crizei; amploarea datoriei Greciei; vulnerabilitățile sectorului său financiar; interdependența continuă, relativ puternică, dintre sectorul financiar și finanțele publice ale Greciei, inclusiv prin participațiile statului; riscul de contagiune al unor tensiuni puternice în oricare dintre aceste sectoare în alte state membre, precum și expunerea statelor membre din zona euro la datoriile suverane ale Greciei. |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, pe termen mediu, este necesar ca Grecia să adopte în continuare măsuri de combatere a surselor reale sau potențiale de dificultăți și să continue implementarea reformelor structurale pentru a sprijini o redresare economică solidă și sustenabilă, în vederea atenuării efectelor unei serii de factori moșteniți din trecut. Printre aceștia se numără încetinirea severă și de durată a creșterii economice în timpul crizei; amploarea datoriei Greciei; vulnerabilitățile sectorului său financiar; interdependența continuă, relativ puternică, dintre sectorul financiar și finanțele publice ale Greciei, inclusiv prin participațiile statului; riscul de contagiune al unor tensiuni puternice în oricare dintre aceste sectoare în alte state membre, precum și expunerea statelor membre din zona euro la datoriile suverane ale Greciei.

| (13) | Pentru a combate riscurile rămase și pentru a monitoriza îndeplinirea angajamentelor luate în acest sens, pare a fi necesar și adecvat să se prelungească supravegherea mai strictă a Greciei instituită în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a combate riscurile rămase și pentru a monitoriza îndeplinirea angajamentelor luate în acest sens, pare a fi necesar și adecvat să se prelungească supravegherea mai strictă a Greciei instituită în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013.

| (14) | Greciei i s-a oferit posibilitatea de a-și exprima opiniile cu privire la evaluarea realizată de Comisie, printr-o scrisoare trimisă la 14 ianuarie 2021. În răspunsul său din data de 27 ianuarie 2021, Grecia a fost de acord, în linii mari, cu evaluarea Comisiei referitoare la provocările economice cu care se confruntă și care constituie baza pentru prelungirea supravegherii mai stricte. |
| --- | --- |

(14)

Greciei i s-a oferit posibilitatea de a-și exprima opiniile cu privire la evaluarea realizată de Comisie, printr-o scrisoare trimisă la 14 ianuarie 2021. În răspunsul său din data de 27 ianuarie 2021, Grecia a fost de acord, în linii mari, cu evaluarea Comisiei referitoare la provocările economice cu care se confruntă și care constituie baza pentru prelungirea supravegherii mai stricte.

| (15) | Grecia va continua să beneficieze de sprijin tehnic furnizat în cadrul noului Instrument de sprijin tehnic, care va sprijini în special statele membre în ceea ce privește pregătirea și punerea în aplicare a planurilor lor de redresare și reziliență. |
| --- | --- |

(15)

Grecia va continua să beneficieze de sprijin tehnic furnizat în cadrul noului Instrument de sprijin tehnic, care va sprijini în special statele membre în ceea ce privește pregătirea și punerea în aplicare a planurilor lor de redresare și reziliență.

| (16) | Comisia intenționează să colaboreze îndeaproape cu Mecanismul european de stabilitate, în contextul sistemului său de alertă timpurie, pentru punerea în aplicare a supravegherii mai stricte, |
| --- | --- |

(16)

Comisia intenționează să colaboreze îndeaproape cu Mecanismul european de stabilitate, în contextul sistemului său de alertă timpurie, pentru punerea în aplicare a supravegherii mai stricte,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Perioada de supraveghere mai strictă a Greciei instituită în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 și activată prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 se prelungește cu o perioadă suplimentară de șase luni, începând de la 21 februarie 2021.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.

Adoptată la Bruxelles, 17 februarie 2021.

Pentru Comisie

Paolo GENTILONI

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1192 a Comisiei din 11 iulie 2018 cu privire la activarea unei supravegheri mai stricte pentru Grecia (JO L 211, 22.8.2018, p. 1).

2

(3)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/338 a Comisiei (JO L 60, 28.2.2019, p. 17), Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1287 a Comisiei (JO L 202, 31.7.2019, p. 110), Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/280 a Comisiei (JO L 59, 28.2.2020, p. 9) și Decizia de punere în aplicare (UE) 2020/5086 a Comisiei (JO L 248, 31.7.2020, p. 20).

3

(4)  SWD(2020) 507 final.

4

(5)  COM(2020) 150 final.

5

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

6

(7)  Comisia Europeană: Raport privind supravegherea mai strictă – Grecia, mai 2020, Documentul instituțional nr. 127, mai 2020.

7

(8)  Recomandarea Consiliului din 20 iulie 2020 privind Programul național de reformă al Greciei pentru 2020 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Greciei pentru 2020 (JO C 282, 26.8.2020, p. 46).

8

(9)  
  Sursă: Banca Greciei, măsurători la nivel individual.

9

Sursă:

---

| 22.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 61/7

---

DECIZIA (UE) 2021/272 A AUTORITĂȚII EUROPENE PENTRU VALORI MOBILIARE ȘI PIEȚE

din 16 decembrie 2020

de reînnoire a solicitării temporare impuse persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete să reducă pragurile de notificare ale pozițiilor scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată peste un anumit prag, pentru a notifica autoritățile competente în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului

CONSILIUL SUPRAVEGHETORILOR AUTORITĂȚII EUROPENE PENTRU VALORI MOBILIARE ȘI PIEȚE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special anexa IX la acesta,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (1), în special articolul 9 alineatul (5), articolul 43 alineatul (1) și articolul 44 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit (2), în special articolul 28 alineatul (1),

având în vedere Regulamentul delegat (UE) nr. 918/2012 al Comisiei din 5 iulie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind vânzarea în lipsă și anumite aspecte ale swapurilor pe riscul de credit în ceea ce privește definițiile, calcularea pozițiilor scurte nete, swapurile acoperite pe riscul de credit al datoriei suverane, pragurile de notificare, pragurile de lichiditate pentru suspendarea restricțiilor, scăderile semnificative ale valorii instrumentelor financiare și evenimentele nefavorabile (3), în special articolul 24,

având în vedere Decizia (UE) 2020/525 a Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) din 16 martie 2020 de solicitare a persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete să reducă temporar pragurile de notificare ale pozițiilor scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată peste un anumit prag, pentru a notifica autoritățile competente în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (4),

având în vedere Decizia (UE) 2020/1123 a Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 10 iunie 2020 de reînnoire a solicitării temporare impuse persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete să reducă temporar pragurile de notificare ale pozițiilor scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată peste un anumit prag, pentru a notifica autoritățile competente în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (5), și Decizia (UE) 2020/1689 a Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe din 16 septembrie 2020 de reînnoire a solicitării temporare impuse persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete să reducă pragurile de notificare ale pozițiilor scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată peste un anumit prag, pentru a notifica autoritățile competente în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (6),

întrucât:

1.   INTRODUCERE

INTRODUCERE

| (1) | Prin Decizia (UE) 2020/525, ESMA a solicitat persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată să notifice autorităților competente detalii cu privire la astfel de poziții care ating, depășesc sau scad sub 0,1 % din capitalul social emis, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia (UE) 2020/525, ESMA a solicitat persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată să notifice autorităților competente detalii cu privire la astfel de poziții care ating, depășesc sau scad sub 0,1 % din capitalul social emis, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012.

| (2) | Măsura impusă prin Decizia (UE) 2020/525 a ESMA abordează necesitatea ca autoritățile naționale competente și ESMA să poată monitoriza pozițiile scurte nete pe care participanții pe piață le-au încheiat în raport cu acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată, având în vedere recentele evoluții excepționale de pe piețele financiare. |
| --- | --- |

(2)

Măsura impusă prin Decizia (UE) 2020/525 a ESMA abordează necesitatea ca autoritățile naționale competente și ESMA să poată monitoriza pozițiile scurte nete pe care participanții pe piață le-au încheiat în raport cu acțiunile admise la tranzacționare pe o piață reglementată, având în vedere recentele evoluții excepționale de pe piețele financiare.

| (3) | Prin Decizia (UE) 2020/1123 și Decizia (UE) 2020/1689, ESMA a reînnoit cerința temporară deoarece, în pofida unei redresări parțiale a piețelor financiare din UE ca urmare a pierderilor înregistrate de la izbucnirea pandemiei, perspectivele unei redresări viitoare au rămas incerte, existând încă amenințări la adresa funcționării normale și a integrității piețelor financiare și a stabilității sistemului financiar și existând implicații paneuropene. |
| --- | --- |

(3)

Prin Decizia (UE) 2020/1123 și Decizia (UE) 2020/1689, ESMA a reînnoit cerința temporară deoarece, în pofida unei redresări parțiale a piețelor financiare din UE ca urmare a pierderilor înregistrate de la izbucnirea pandemiei, perspectivele unei redresări viitoare au rămas incerte, existând încă amenințări la adresa funcționării normale și a integrității piețelor financiare și a stabilității sistemului financiar și existând implicații paneuropene.

| (4) | În conformitate cu articolul 28 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, ESMA trebuie să revizuiască această măsură la intervale corespunzătoare și cel puțin o dată la trei luni. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 28 alineatul (10) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, ESMA trebuie să revizuiască această măsură la intervale corespunzătoare și cel puțin o dată la trei luni.

| (5) | ESMA a efectuat această revizuire pe baza unei analize a indicatorilor de performanță, inclusiv prețurile, volatilitatea, indicii de marjă a swapurilor pe riscul de credit, precum și a evoluției pozițiilor scurte nete, în special cele cuprinse între 0,1 % și 0,2 %. În conformitate cu analiza efectuată, ESMA a decis că trebuie să prelungească măsura cu încă trei luni. |
| --- | --- |

(5)

ESMA a efectuat această revizuire pe baza unei analize a indicatorilor de performanță, inclusiv prețurile, volatilitatea, indicii de marjă a swapurilor pe riscul de credit, precum și a evoluției pozițiilor scurte nete, în special cele cuprinse între 0,1 % și 0,2 %. În conformitate cu analiza efectuată, ESMA a decis că trebuie să prelungească măsura cu încă trei luni.

2.   CAPACITATEA MĂSURII DE A CONTRACARA AMENINȚĂRILE ȘI IMPLICAȚIILE TRANSFRONTALIERE RELEVANTE [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (2) LITERA (A) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

CAPACITATEA MĂSURII DE A CONTRACARA AMENINȚĂRILE ȘI IMPLICAȚIILE TRANSFRONTALIERE RELEVANTE [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (2) LITERA (A) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

(a)   Amenințarea la adresa funcționării normale și a integrității piețelor financiare

Amenințarea la adresa funcționării normale și a integrității piețelor financiare

| (6) | ESMA consideră că, în contextul actual, care este puternic afectat de evoluțiile pandemiei de COVID-19 și de incertitudinea aferentă, identificarea riscurilor la adresa funcționării normale și a integrității piețelor financiare ale UE ar trebui să se bazeze pe analiza mediului macroeconomic general combinat cu evoluția piețelor financiare. |
| --- | --- |

(6)

ESMA consideră că, în contextul actual, care este puternic afectat de evoluțiile pandemiei de COVID-19 și de incertitudinea aferentă, identificarea riscurilor la adresa funcționării normale și a integrității piețelor financiare ale UE ar trebui să se bazeze pe analiza mediului macroeconomic general combinat cu evoluția piețelor financiare.

| (7) | În ceea ce privește mediul macroeconomic, pandemia de COVID-19 continuă să aibă un impact negativ asupra economiei reale, perspectivele generale pentru o redresare viitoare rămânând incerte, în pofida evoluțiilor pozitive recente din UE și din afara sa în legătură cu vaccinurile. Preocupările exprimate de ESMA în decizia sa anterioară cu privire la posibila creștere a numărului de cazuri de COVID-19 s-au materializat, ceea ce a condus la un al doilea val de contagiuni. Datele conexe privind cazurile noi, spitalizările, ratele de ocupare a unităților de terapie intensivă și numărul de decese sunt comparabile cu perioada martie și aprilie sau chiar mai grave. |
| --- | --- |

(7)

În ceea ce privește mediul macroeconomic, pandemia de COVID-19 continuă să aibă un impact negativ asupra economiei reale, perspectivele generale pentru o redresare viitoare rămânând incerte, în pofida evoluțiilor pozitive recente din UE și din afara sa în legătură cu vaccinurile. Preocupările exprimate de ESMA în decizia sa anterioară cu privire la posibila creștere a numărului de cazuri de COVID-19 s-au materializat, ceea ce a condus la un al doilea val de contagiuni. Datele conexe privind cazurile noi, spitalizările, ratele de ocupare a unităților de terapie intensivă și numărul de decese sunt comparabile cu perioada martie și aprilie sau chiar mai grave.

| (8) | În consecință, în întreaga UE au fost luate o serie de măsuri de limitare a răspândirii, de la măsuri de izolare și interdicții de circulație la nivel local până la măsuri de izolare la nivel național. În ceea ce privește primul val de contagiune al pandemiei, se preconizează că aceste măsuri vor avea un impact asupra economiilor naționale, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung. |
| --- | --- |

(8)

În consecință, în întreaga UE au fost luate o serie de măsuri de limitare a răspândirii, de la măsuri de izolare și interdicții de circulație la nivel local până la măsuri de izolare la nivel național. În ceea ce privește primul val de contagiune al pandemiei, se preconizează că aceste măsuri vor avea un impact asupra economiilor naționale, atât pe termen scurt, cât și pe termen lung.

| (9) | În acest sens, previziunile economice europene de toamnă ale Comisiei Europene (CE) (7) indică faptul că PIB-ul real anual în zona euro urmează să scadă cu 7,8 % în 2020, cu variații semnificative de la un stat membru la altul. Nu se preconizează că PIB-ul din zona euro și din UE se va redresa înainte de sfârșitul anului 2022 (8). |
| --- | --- |

(9)

În acest sens, previziunile economice europene de toamnă ale Comisiei Europene (CE) (7) indică faptul că PIB-ul real anual în zona euro urmează să scadă cu 7,8 % în 2020, cu variații semnificative de la un stat membru la altul. Nu se preconizează că PIB-ul din zona euro și din UE se va redresa înainte de sfârșitul anului 2022 (8).

7

8

| (10) | În plus, se preconizează că în 2020 rata șomajului va ajunge la 8,3 % în zona euro (7,7 % în UE) și va continua să crească în 2021 (9). |
| --- | --- |

(10)

În plus, se preconizează că în 2020 rata șomajului va ajunge la 8,3 % în zona euro (7,7 % în UE) și va continua să crească în 2021 (9).

9

| (11) | În ceea ce privește evoluția piețelor financiare, știrile pozitive raportate cu privire la evoluția și eficiența vaccinurilor au contribuit recent la îmbunătățirea semnificativă a evaluărilor pieței și a altor parametri asociați: între 6 noiembrie – ziua de tranzacționare care precede primul anunț pozitiv cu privire la un vaccin „candidat” (10) – și 2 decembrie 2020, indicii STOXX EUROPE 800 ex. Elveția și Eurostoxx 50 au crescut cu 8,7 % și, respectiv, 9,9 %, tendință urmată de principalii indici naționali, care au crescut în medie cu 10 %. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește evoluția piețelor financiare, știrile pozitive raportate cu privire la evoluția și eficiența vaccinurilor au contribuit recent la îmbunătățirea semnificativă a evaluărilor pieței și a altor parametri asociați: între 6 noiembrie – ziua de tranzacționare care precede primul anunț pozitiv cu privire la un vaccin „candidat” (10) – și 2 decembrie 2020, indicii STOXX EUROPE 800 ex. Elveția și Eurostoxx 50 au crescut cu 8,7 % și, respectiv, 9,9 %, tendință urmată de principalii indici naționali, care au crescut în medie cu 10 %.

10

| (12) | Cu toate acestea, luând ca referință performanța indicelui Eurostoxx 50, redresarea prețurilor (-8 % comparativ cu luna februarie) este semnificativ mai slabă în comparație cu cea a altor indici, cum ar fi NIKKEI 225 (+14,1 % comparativ cu februarie), S&P 500 (+8,6 % comparativ cu februarie) sau CSI 300 (+22,3 % comparativ cu februarie) [Figura 1]. |
| --- | --- |

(12)

Cu toate acestea, luând ca referință performanța indicelui Eurostoxx 50, redresarea prețurilor (-8 % comparativ cu luna februarie) este semnificativ mai slabă în comparație cu cea a altor indici, cum ar fi NIKKEI 225 (+14,1 % comparativ cu februarie), S&P 500 (+8,6 % comparativ cu februarie) sau CSI 300 (+22,3 % comparativ cu februarie) [Figura 1].

| (13) | Analizând în mod specific sectorul bancar, pierderile înregistrate de indicele STOXX Europe Total Market Banks (și anume băncile europene) sunt, la 2 decembrie 2020, de 22 % comparativ cu 20 februarie, ceea ce reprezintă o îmbunătățire față de scăderea de 37 % înregistrată în septembrie [figura 1]. Când se analizează prețurile acțiunilor unora dintre principalele instituții de credit europene (DE, ES, IT, FR), scăderea prețurilor variază între 3,41 % și 42,62 %. În pofida îmbunătățirii comparativ cu scăderea prețurilor înregistrate în perioada februarie-septembrie (între 10 % și 59 %), aceste date indică în continuare o deficiență în sectorul bancar. |
| --- | --- |

(13)

Analizând în mod specific sectorul bancar, pierderile înregistrate de indicele STOXX Europe Total Market Banks (și anume băncile europene) sunt, la 2 decembrie 2020, de 22 % comparativ cu 20 februarie, ceea ce reprezintă o îmbunătățire față de scăderea de 37 % înregistrată în septembrie [figura 1]. Când se analizează prețurile acțiunilor unora dintre principalele instituții de credit europene (DE, ES, IT, FR), scăderea prețurilor variază între 3,41 % și 42,62 %. În pofida îmbunătățirii comparativ cu scăderea prețurilor înregistrate în perioada februarie-septembrie (între 10 % și 59 %), aceste date indică în continuare o deficiență în sectorul bancar.

| (14) | În plus, persistă riscul unei decuplări între evaluările activelor și fundamentele economice, ceea ce pune sub semnul întrebării sustenabilitatea redresării pieței în viitor (11). Conform datelor indicate în tabloul de bord al ESMA privind riscurile din 11 noiembrie 2020 (12), măsura în care aceste riscuri se vor materializa în continuare va depinde în mod esențial de trei factori: impactul economic al pandemiei, așteptările pieței cu privire la măsurile de sprijin monetar și fiscal, precum și orice apariție a unor evenimente externe suplimentare într-un mediu global deja fragil. |
| --- | --- |

(14)

În plus, persistă riscul unei decuplări între evaluările activelor și fundamentele economice, ceea ce pune sub semnul întrebării sustenabilitatea redresării pieței în viitor (11). Conform datelor indicate în tabloul de bord al ESMA privind riscurile din 11 noiembrie 2020 (12), măsura în care aceste riscuri se vor materializa în continuare va depinde în mod esențial de trei factori: impactul economic al pandemiei, așteptările pieței cu privire la măsurile de sprijin monetar și fiscal, precum și orice apariție a unor evenimente externe suplimentare într-un mediu global deja fragil.

11

12

| (15) | În același timp, există și alte semne pozitive pe piețele financiare. Încrederea rezultată din evoluțiile vaccinurilor se reflectă, de asemenea, în evoluția marjelor aferente swapurilor pe riscul de credit (CDS), a randamentelor obligațiunilor suverane și a volatilității. |
| --- | --- |

(15)

În același timp, există și alte semne pozitive pe piețele financiare. Încrederea rezultată din evoluțiile vaccinurilor se reflectă, de asemenea, în evoluția marjelor aferente swapurilor pe riscul de credit (CDS), a randamentelor obligațiunilor suverane și a volatilității.

| (16) | Marjele CDS corporative din Europa rămân cu cinci puncte de bază peste nivelurile observate în februarie 2020 (valori similare celor pentru Decizia (UE) 2020/1689 a ESMA), în timp ce marjele CDS la nivelul entităților europene cu risc ridicat, al entităților financiare europene și al entităților financiare europene subordonate înregistrează reduceri cu 39,6 și, respectiv, 25 de puncte de bază comparativ cu valorile care stau la baza Deciziei (UE) 2020/1689 a ESMA [Figura 1]. |
| --- | --- |

(16)

Marjele CDS corporative din Europa rămân cu cinci puncte de bază peste nivelurile observate în februarie 2020 (valori similare celor pentru Decizia (UE) 2020/1689 a ESMA), în timp ce marjele CDS la nivelul entităților europene cu risc ridicat, al entităților financiare europene și al entităților financiare europene subordonate înregistrează reduceri cu 39,6 și, respectiv, 25 de puncte de bază comparativ cu valorile care stau la baza Deciziei (UE) 2020/1689 a ESMA [Figura 1].

| (17) | În mod similar, randamentul obligațiunilor de stat de 10 ani pare să fi scăzut: randamentul obligațiunilor de stat de 10 ani al DE, ES, FR și IT indică o scădere în raport cu nivelurile din 20 februarie, în medie, cu 14 puncte de bază [Figura 1]. |
| --- | --- |

(17)

În mod similar, randamentul obligațiunilor de stat de 10 ani pare să fi scăzut: randamentul obligațiunilor de stat de 10 ani al DE, ES, FR și IT indică o scădere în raport cu nivelurile din 20 februarie, în medie, cu 14 puncte de bază [Figura 1].

| (18) | În ceea ce privește volatilitatea implicită, aceasta este în continuă scădere, dar rămâne foarte sensibilă la știrile de pe piață. Volatilitatea măsurată de VSTOXX (13) rămâne ridicată comparativ cu cea din luna februarie 2020 (+8 %); în mod similar, VIX (14) este încă la nivelul de +5 % la 2 decembrie 2020, comparativ cu februarie 2020 [Figura 1]. |
| --- | --- |

(18)

În ceea ce privește volatilitatea implicită, aceasta este în continuă scădere, dar rămâne foarte sensibilă la știrile de pe piață. Volatilitatea măsurată de VSTOXX (13) rămâne ridicată comparativ cu cea din luna februarie 2020 (+8 %); în mod similar, VIX (14) este încă la nivelul de +5 % la 2 decembrie 2020, comparativ cu februarie 2020 [Figura 1].

13

14

| (19) | Procentul de acțiuni cu o poziție scurtă netă cuprinsă între 0,1 % și 0,2 % nu a scăzut în mod semnificativ din martie 2020 și rămâne în medie la 12 % comparativ cu totalul pozițiilor scurte nete, similar situației din septembrie (15) (când era 13 %) [Figura 6]. |
| --- | --- |

(19)

Procentul de acțiuni cu o poziție scurtă netă cuprinsă între 0,1 % și 0,2 % nu a scăzut în mod semnificativ din martie 2020 și rămâne în medie la 12 % comparativ cu totalul pozițiilor scurte nete, similar situației din septembrie (15) (când era 13 %) [Figura 6].

15

| (20) | După cum s-a indicat deja în deciziile anterioare ale ESMA, pragul de raportare mai scăzut a demonstrat că, în unele țări, pozițiile scurte nete cuprinse între 0,1 % și 0,2 % reprezintă un procent semnificativ din totalul pozițiilor scurte nete raportate. În concluzie, procentul pozițiilor scurte nete cuprinse între 0,1 % și 0,2 %, care a trebuit raportat din cauza pragului de notificare temporar mai scăzut, rămâne o parte relevantă din total și are o valoare informativă puternică pentru autoritățile de reglementare, în contextul actual. |
| --- | --- |

(20)

După cum s-a indicat deja în deciziile anterioare ale ESMA, pragul de raportare mai scăzut a demonstrat că, în unele țări, pozițiile scurte nete cuprinse între 0,1 % și 0,2 % reprezintă un procent semnificativ din totalul pozițiilor scurte nete raportate. În concluzie, procentul pozițiilor scurte nete cuprinse între 0,1 % și 0,2 %, care a trebuit raportat din cauza pragului de notificare temporar mai scăzut, rămâne o parte relevantă din total și are o valoare informativă puternică pentru autoritățile de reglementare, în contextul actual.

| (21) | În general, în pofida recentelor creșteri ale prețurilor în sectoare-cheie, mediul rămâne în continuare fragil: persistă o serie de incertitudini legate de evoluția pandemiei de COVID-19 și de impactul acesteia asupra scenariului macroeconomic general. |
| --- | --- |

(21)

În general, în pofida recentelor creșteri ale prețurilor în sectoare-cheie, mediul rămâne în continuare fragil: persistă o serie de incertitudini legate de evoluția pandemiei de COVID-19 și de impactul acesteia asupra scenariului macroeconomic general.

| (22) | ESMA constată că riscul de decuplare între valoarea activelor și fundamentele economice subiacente poate apărea nu numai când prețurile acțiunilor cresc fără o perspectivă clară de creștere economică subiacentă, ci și în cazul în care piețele reacționează excesiv la știri, în spirale descendente nejustificate. |
| --- | --- |

(22)

ESMA constată că riscul de decuplare între valoarea activelor și fundamentele economice subiacente poate apărea nu numai când prețurile acțiunilor cresc fără o perspectivă clară de creștere economică subiacentă, ci și în cazul în care piețele reacționează excesiv la știri, în spirale descendente nejustificate.

| (23) | În pofida evoluțiilor recente, efectele pe termen lung ale crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra economiei și în general sunt încă în desfășurare. În special, previziunile economice de toamnă ale CE dezvoltă două scenarii alternative (16) („scenariu optimist” și „scenariu pesimist”), motivate de gradul excepțional de incertitudine legat de evoluția pandemiei și de măsurile instituite pentru limitarea răspândirii acesteia. |
| --- | --- |

(23)

În pofida evoluțiilor recente, efectele pe termen lung ale crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra economiei și în general sunt încă în desfășurare. În special, previziunile economice de toamnă ale CE dezvoltă două scenarii alternative (16) („scenariu optimist” și „scenariu pesimist”), motivate de gradul excepțional de incertitudine legat de evoluția pandemiei și de măsurile instituite pentru limitarea răspândirii acesteia.

16

| (24) | Astfel cum s-a arătat mai sus, pozițiile scurte nete nu s-au diminuat în mod semnificativ, iar volatilitatea implicită, deși este mai scăzută decât cea analizată pentru Decizia (UE) 2020/1689, s-a dovedit sensibilă la evenimente noi. |
| --- | --- |

(24)

Astfel cum s-a arătat mai sus, pozițiile scurte nete nu s-au diminuat în mod semnificativ, iar volatilitatea implicită, deși este mai scăzută decât cea analizată pentru Decizia (UE) 2020/1689, s-a dovedit sensibilă la evenimente noi.

| (25) | În mod concret, un mediu economic și de piață atât de fragil face mai probabilă inițierea sau exacerbarea, din cauza presiunii la vânzările în lipsă, a unor evoluții negative în lunile următoare, care, la rândul lor, pot avea un impact negativ asupra încrederii pieței sau asupra integrității mecanismului de stabilire a prețurilor. ESMA consideră că această combinație a circumstanțelor descrise anterior constituie o amenințare gravă la adresa funcționării normale și a integrității piețelor financiare. |
| --- | --- |

(25)

În mod concret, un mediu economic și de piață atât de fragil face mai probabilă inițierea sau exacerbarea, din cauza presiunii la vânzările în lipsă, a unor evoluții negative în lunile următoare, care, la rândul lor, pot avea un impact negativ asupra încrederii pieței sau asupra integrității mecanismului de stabilire a prețurilor. ESMA consideră că această combinație a circumstanțelor descrise anterior constituie o amenințare gravă la adresa funcționării normale și a integrității piețelor financiare.

(b)   Amenințarea la adresa stabilității întregului sistem financiar al Uniunii sau a unei părți a acestuia

Amenințarea la adresa stabilității întregului sistem financiar al Uniunii sau a unei părți a acestuia

| (26) | Potrivit explicațiilor BCE din raportul său privind evaluarea stabilității financiare („Financial Stability Review”) (17), stabilitatea financiară este o condiție în care sistemul financiar – care cuprinde intermediari financiari, piețe și infrastructuri ale piețelor – este capabil să reziste la șocuri și să corecteze dezechilibrele financiare. |
| --- | --- |

(26)

Potrivit explicațiilor BCE din raportul său privind evaluarea stabilității financiare („Financial Stability Review”) (17), stabilitatea financiară este o condiție în care sistemul financiar – care cuprinde intermediari financiari, piețe și infrastructuri ale piețelor – este capabil să reziste la șocuri și să corecteze dezechilibrele financiare.

17

| (27) | Pandemia de COVID-19 continuă să aibă un impact grav asupra economiei reale din Uniune. Astfel cum s-a menționat mai sus, în tabloul său de bord privind riscurile din 11 noiembrie 2020 ESMA a afirmat că
  „piețele financiare din UE și-au continuat redresarea în T3 2020, dar rămân extrem de sensibile [...] potențialul unei inversări bruște a evaluării riscurilor investitorilor este principalul risc pe care îl observăm pentru piețele financiare din UE în prezent și, prin urmare, ne menținem evaluarea riscurilor”. |
| --- | --- |

(27)

Pandemia de COVID-19 continuă să aibă un impact grav asupra economiei reale din Uniune. Astfel cum s-a menționat mai sus, în tabloul său de bord privind riscurile din 11 noiembrie 2020 ESMA a afirmat că
  „piețele financiare din UE și-au continuat redresarea în T3 2020, dar rămân extrem de sensibile [...] potențialul unei inversări bruște a evaluării riscurilor investitorilor este principalul risc pe care îl observăm pentru piețele financiare din UE în prezent și, prin urmare, ne menținem evaluarea riscurilor”.

„piețele financiare din UE și-au continuat redresarea în T3 2020, dar rămân extrem de sensibile [...] potențialul unei inversări bruște a evaluării riscurilor investitorilor este principalul risc pe care îl observăm pentru piețele financiare din UE în prezent și, prin urmare, ne menținem evaluarea riscurilor”.

| (28) | Secțiunea 2(a) de mai sus conține informații suplimentare despre performanța globală a piețelor bancare și financiare. |
| --- | --- |

(28)

Secțiunea 2(a) de mai sus conține informații suplimentare despre performanța globală a piețelor bancare și financiare.

| (29) | Impactul pandemiei de COVID-19 a plasat economia UE și piețele sale financiare într-o situație de fragilitate, în care scăderile suplimentare ale prețurilor declanșate sau amplificate de strategiile de vânzare în lipsă ar putea avea consecințe extrem de grave. |
| --- | --- |

(29)

Impactul pandemiei de COVID-19 a plasat economia UE și piețele sale financiare într-o situație de fragilitate, în care scăderile suplimentare ale prețurilor declanșate sau amplificate de strategiile de vânzare în lipsă ar putea avea consecințe extrem de grave.

| (30) | În această situație încă incertă, ESMA consideră că presiunea substanțială la vânzare și volatilitatea neobișnuită a prețului acțiunilor ar putea fi amplificate de factori diferiți, inclusiv de un număr tot mai mare de participanți la piață care efectuează vânzări în lipsă și care construiesc poziții scurte nete semnificative. |
| --- | --- |

(30)

În această situație încă incertă, ESMA consideră că presiunea substanțială la vânzare și volatilitatea neobișnuită a prețului acțiunilor ar putea fi amplificate de factori diferiți, inclusiv de un număr tot mai mare de participanți la piață care efectuează vânzări în lipsă și care construiesc poziții scurte nete semnificative.

| (31) | Astfel cum s-a arătat mai sus, procentul acțiunilor cu poziții scurte nete cuprinse între 0,1 % și 0,2 % nu a scăzut în mod semnificativ din martie 2020 [Figura 6]. |
| --- | --- |

(31)

Astfel cum s-a arătat mai sus, procentul acțiunilor cu poziții scurte nete cuprinse între 0,1 % și 0,2 % nu a scăzut în mod semnificativ din martie 2020 [Figura 6].

| (32) | Scăderile de prețuri la scară largă pentru instituțiile de credit, care au constituit unul dintre parametrii pentru decizia de reînnoire luată în iunie și septembrie, s-au îmbunătățit în comparație cu septembrie, dar se situează încă la -22 % față de februarie 2020 [Figura 1]. Aceasta indică faptul că există riscul ca unele instituții de credit care, în anumite cazuri, sunt importante din punct de vedere sistemic, să rămână vulnerabile la strategiile de vânzare în lipsă și la constituirea unor poziții scurte nete semnificative, indiferent dacă aceste strategii și poziții se bazează sau nu pe informații fundamentale. |
| --- | --- |

(32)

Scăderile de prețuri la scară largă pentru instituțiile de credit, care au constituit unul dintre parametrii pentru decizia de reînnoire luată în iunie și septembrie, s-au îmbunătățit în comparație cu septembrie, dar se situează încă la -22 % față de februarie 2020 [Figura 1]. Aceasta indică faptul că există riscul ca unele instituții de credit care, în anumite cazuri, sunt importante din punct de vedere sistemic, să rămână vulnerabile la strategiile de vânzare în lipsă și la constituirea unor poziții scurte nete semnificative, indiferent dacă aceste strategii și poziții se bazează sau nu pe informații fundamentale.

| (33) | Persistă riscul ca acumularea de strategii de vânzare în lipsă și crearea unor poziții scurte nete semnificative să conducă la crearea unor spirale de scădere a prețurilor, care nu pot fi controlate, pentru anumiți emitenți, având potențiale efecte de propagare în același stat membru sau în întreaga UE și care ar putea periclita, în cele din urmă, sistemul financiar al unuia sau al mai multor state membre. |
| --- | --- |

(33)

Persistă riscul ca acumularea de strategii de vânzare în lipsă și crearea unor poziții scurte nete semnificative să conducă la crearea unor spirale de scădere a prețurilor, care nu pot fi controlate, pentru anumiți emitenți, având potențiale efecte de propagare în același stat membru sau în întreaga UE și care ar putea periclita, în cele din urmă, sistemul financiar al unuia sau al mai multor state membre.

| (34) | În pofida redresării parțiale observate pe piețele financiare ale anumitor state membre ale UE, incertitudinile menționate mai sus în ceea ce privește evoluția pandemiei de COVID-19 și impactul acesteia asupra economiei UE persistă și sporesc relevanța preocupărilor susmenționate cu privire la o posibilă decuplare între evaluarea activelor și fundamentele economice, precum și cu privire la sustenabilitatea revenirii recente a piețelor financiare. |
| --- | --- |

(34)

În pofida redresării parțiale observate pe piețele financiare ale anumitor state membre ale UE, incertitudinile menționate mai sus în ceea ce privește evoluția pandemiei de COVID-19 și impactul acesteia asupra economiei UE persistă și sporesc relevanța preocupărilor susmenționate cu privire la o posibilă decuplare între evaluarea activelor și fundamentele economice, precum și cu privire la sustenabilitatea revenirii recente a piețelor financiare.

| (35) | Prin urmare, ESMA consideră că situația actuală a pieței continuă să reprezinte o amenințare gravă la adresa stabilității sistemului financiar din Uniune. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, ESMA consideră că situația actuală a pieței continuă să reprezinte o amenințare gravă la adresa stabilității sistemului financiar din Uniune.

(c)   Implicații transfrontaliere

Implicații transfrontaliere

| (36) | O altă condiție necesară pentru ca ESMA să poată lua această măsură este ca amenințările identificate să aibă implicații transfrontaliere. |
| --- | --- |

(36)

O altă condiție necesară pentru ca ESMA să poată lua această măsură este ca amenințările identificate să aibă implicații transfrontaliere.

| (37) | Astfel cum s-a descris mai sus, piețele titlurilor de capital din întreaga UE, având în vedere atât indicii naționali, cât și indicii paneuropeni, nu s-au redresat pe deplin în urma scăderii severe a prețurilor observate în martie. |
| --- | --- |

(37)

Astfel cum s-a descris mai sus, piețele titlurilor de capital din întreaga UE, având în vedere atât indicii naționali, cât și indicii paneuropeni, nu s-au redresat pe deplin în urma scăderii severe a prețurilor observate în martie.

| (38) | Având în vedere că piețele financiare din majoritatea statelor membre ale UE sunt afectate de aceste amenințări, deși în mod diferit, implicațiile transfrontaliere rămân deosebit de grave, întrucât interconectarea piețelor financiare din UE crește probabilitatea unor efecte potențiale de propagare sau de contagiune pe piețe în cazul presiunii la vânzările în lipsă. |
| --- | --- |

(38)

Având în vedere că piețele financiare din majoritatea statelor membre ale UE sunt afectate de aceste amenințări, deși în mod diferit, implicațiile transfrontaliere rămân deosebit de grave, întrucât interconectarea piețelor financiare din UE crește probabilitatea unor efecte potențiale de propagare sau de contagiune pe piețe în cazul presiunii la vânzările în lipsă.

| (39) | Prin urmare, ESMA consideră că amenințările la adresa integrității, a bunei funcționări și a stabilității financiare a pieței, descrise mai sus, au implicații transfrontaliere. Ca urmare a naturii crizei generate de COVID-19, acestea au în realitate un caracter paneuropean. |
| --- | --- |

(39)

Prin urmare, ESMA consideră că amenințările la adresa integrității, a bunei funcționări și a stabilității financiare a pieței, descrise mai sus, au implicații transfrontaliere. Ca urmare a naturii crizei generate de COVID-19, acestea au în realitate un caracter paneuropean.

3.   NICIUNA DINTRE AUTORITĂȚILE COMPETENTE NU A LUAT MĂSURI PENTRU CONTRACARAREA AMENINȚĂRII SAU UNA SAU MAI MULTE AUTORITĂȚI COMPETENTE AU LUAT MĂSURI CARE NU CONTRACAREAZĂ ÎN MOD CORESPUNZĂTOR AMENINȚAREA [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (2) LITERA (b) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]/

NICIUNA DINTRE AUTORITĂȚILE COMPETENTE NU A LUAT MĂSURI PENTRU CONTRACARAREA AMENINȚĂRII SAU UNA SAU MAI MULTE AUTORITĂȚI COMPETENTE AU LUAT MĂSURI CARE NU CONTRACAREAZĂ ÎN MOD CORESPUNZĂTOR AMENINȚAREA [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (2) LITERA (b) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]/

| (40) | O altă condiție pentru ca ESMA să adopte măsura din prezenta decizie este ca autoritatea/autoritățile competentă/e să nu fi luat măsuri pentru a contracara amenințarea sau ca acțiunile întreprinse să nu contracareze în mod corespunzător această amenințare. |
| --- | --- |

(40)

O altă condiție pentru ca ESMA să adopte măsura din prezenta decizie este ca autoritatea/autoritățile competentă/e să nu fi luat măsuri pentru a contracara amenințarea sau ca acțiunile întreprinse să nu contracareze în mod corespunzător această amenințare.

| (41) | Preocupările legate de integritatea pieței, buna funcționare și stabilitatea financiară descrise în Decizia 2020/525 a ESMA au determinat unele autorități naționale competente să ia măsuri la nivel național menite să restricționeze vânzarea în lipsă a acțiunilor în Spania, Franța, Austria, Belgia, Grecia și Italia (18), care au expirat la 18 mai. |
| --- | --- |

(41)

Preocupările legate de integritatea pieței, buna funcționare și stabilitatea financiară descrise în Decizia 2020/525 a ESMA au determinat unele autorități naționale competente să ia măsuri la nivel național menite să restricționeze vânzarea în lipsă a acțiunilor în Spania, Franța, Austria, Belgia, Grecia și Italia (18), care au expirat la 18 mai.

18

| (42) | După expirarea măsurilor temporare menționate, nu au fost luate alte măsuri în UE în temeiul Regulamentului (UE) nr. 236/2012 și, la data prezentei decizii, nu există astfel de măsuri în vigoare. |
| --- | --- |

(42)

După expirarea măsurilor temporare menționate, nu au fost luate alte măsuri în UE în temeiul Regulamentului (UE) nr. 236/2012 și, la data prezentei decizii, nu există astfel de măsuri în vigoare.

| (43) | La momentul adoptării prezentei decizii, nicio autoritate competentă nu a adoptat măsuri pentru a mări vizibilitatea evoluției pozițiilor scurte nete prin stabilirea unor praguri de raportare mai mici, întrucât acestea se pot baza pe Decizia (UE) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

La momentul adoptării prezentei decizii, nicio autoritate competentă nu a adoptat măsuri pentru a mări vizibilitatea evoluției pozițiilor scurte nete prin stabilirea unor praguri de raportare mai mici, întrucât acestea se pot baza pe Decizia (UE) 2020/1123.

| (44) | Necesitatea de a avea o vizibilitate mai mare a pozițiilor scurte nete rămâne imperioasă într-un context în care restricțiile menționate anterior, impuse în temeiul articolului 20 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, nu mai sunt în vigoare, iar incertitudinea cu privire la impactul prelungit al COVID-19 descrisă mai sus se menține. Întrucât vânzarea în lipsă și tranzacțiile cu efect echivalent nu mai sunt supuse altor constrângeri externe, autoritățile naționale competente din întreaga UE trebuie să poată identifica în prealabil dacă pozițiile scurte nete sunt create într-un mod care poate genera amenințările la adresa piețelor financiare și a stabilității financiare descrise mai sus, care se manifestă și se exacerbează din cauza presiunilor la vânzările în lipsă. |
| --- | --- |

(44)

Necesitatea de a avea o vizibilitate mai mare a pozițiilor scurte nete rămâne imperioasă într-un context în care restricțiile menționate anterior, impuse în temeiul articolului 20 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, nu mai sunt în vigoare, iar incertitudinea cu privire la impactul prelungit al COVID-19 descrisă mai sus se menține. Întrucât vânzarea în lipsă și tranzacțiile cu efect echivalent nu mai sunt supuse altor constrângeri externe, autoritățile naționale competente din întreaga UE trebuie să poată identifica în prealabil dacă pozițiile scurte nete sunt create într-un mod care poate genera amenințările la adresa piețelor financiare și a stabilității financiare descrise mai sus, care se manifestă și se exacerbează din cauza presiunilor la vânzările în lipsă.

| (45) | Având în vedere amenințările paneuropene menționate mai sus, rămâne evident faptul că informațiile primite de autoritățile naționale competente cu privire la pragul de notificare relevant, menționat la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, nu sunt suficiente în condițiile actuale de criză a pieței. ESMA consideră că, prin menținerea unui prag mai mic de notificare, trebuie să se asigure că toate autoritățile naționale competente din UE și ESMA dispun de cel mai bun set de date pentru a monitoriza evoluția pieței și pentru a le pregăti atât pe ele, cât și pe ESMA, să ia măsuri suplimentare, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(45)

Având în vedere amenințările paneuropene menționate mai sus, rămâne evident faptul că informațiile primite de autoritățile naționale competente cu privire la pragul de notificare relevant, menționat la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, nu sunt suficiente în condițiile actuale de criză a pieței. ESMA consideră că, prin menținerea unui prag mai mic de notificare, trebuie să se asigure că toate autoritățile naționale competente din UE și ESMA dispun de cel mai bun set de date pentru a monitoriza evoluția pieței și pentru a le pregăti atât pe ele, cât și pe ESMA, să ia măsuri suplimentare, dacă este necesar.

4.   MĂSURA CONTRACAREAZĂ ÎN MOD SEMNIFICATIV AMENINȚĂRILE SAU ÎMBUNĂTĂȚEȘTE CAPACITATEA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE DE A MONITORIZA AMENINȚĂRILE [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (3) LITERA (a) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

MĂSURA CONTRACAREAZĂ ÎN MOD SEMNIFICATIV AMENINȚĂRILE SAU ÎMBUNĂTĂȚEȘTE CAPACITATEA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE DE A MONITORIZA AMENINȚĂRILE [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (3) LITERA (a) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

| (46) | De asemenea, ESMA trebuie să ia în considerare gradul în care măsura reînnoită contracarează în mod semnificativ amenințările identificate. |
| --- | --- |

(46)

De asemenea, ESMA trebuie să ia în considerare gradul în care măsura reînnoită contracarează în mod semnificativ amenințările identificate.

| (47) | În special, ESMA a analizat mai jos dacă noua măsură ar contracara în mod semnificativ amenințările la adresa bunei funcționări și a integrității piețelor financiare și a stabilității financiare în Uniune și dacă aceasta ar îmbunătăți capacitatea autorităților competente de a monitoriza amenințarea. |
| --- | --- |

(47)

În special, ESMA a analizat mai jos dacă noua măsură ar contracara în mod semnificativ amenințările la adresa bunei funcționări și a integrității piețelor financiare și a stabilității financiare în Uniune și dacă aceasta ar îmbunătăți capacitatea autorităților competente de a monitoriza amenințarea.

(a)   Măsura contracarează în mod semnificativ amenințarea la adresa bunei funcționări și a integrității piețelor financiare

Măsura contracarează în mod semnificativ amenințarea la adresa bunei funcționări și a integrității piețelor financiare

| (48) | În circumstanțele descrise mai sus, orice creștere bruscă a presiunii la vânzări și volatilitatea pieței cauzată de vânzarea în lipsă și de constituirea de poziții scurte pot amplifica tendințele de scădere pe piețele financiare. Deși în alte momente vânzarea în lipsă poate deservi funcții pozitive în ceea ce privește determinarea evaluării corecte a emitenților, în condițiile actuale ale pieței aceasta poate reprezenta o amenințare suplimentară la adresa funcționării normale și a integrității piețelor. |
| --- | --- |

(48)

În circumstanțele descrise mai sus, orice creștere bruscă a presiunii la vânzări și volatilitatea pieței cauzată de vânzarea în lipsă și de constituirea de poziții scurte pot amplifica tendințele de scădere pe piețele financiare. Deși în alte momente vânzarea în lipsă poate deservi funcții pozitive în ceea ce privește determinarea evaluării corecte a emitenților, în condițiile actuale ale pieței aceasta poate reprezenta o amenințare suplimentară la adresa funcționării normale și a integrității piețelor.

| (49) | În special, având în vedere impactul orizontal al situației actuale de urgență persistente, care afectează o gamă largă de acțiuni în întreaga Uniune, scăderea bruscă a prețurilor acțiunilor poate fi exacerbată de presiunea suplimentară la vânzare rezultată din activitatea de vânzare în lipsă și din creșterea pozițiilor scurte nete care, fiind sub pragurile normale pentru notificarea autorităților naționale competente prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, ar trece așadar neobservate dacă nu s-ar aplica măsura reînnoită. |
| --- | --- |

(49)

În special, având în vedere impactul orizontal al situației actuale de urgență persistente, care afectează o gamă largă de acțiuni în întreaga Uniune, scăderea bruscă a prețurilor acțiunilor poate fi exacerbată de presiunea suplimentară la vânzare rezultată din activitatea de vânzare în lipsă și din creșterea pozițiilor scurte nete care, fiind sub pragurile normale pentru notificarea autorităților naționale competente prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, ar trece așadar neobservate dacă nu s-ar aplica măsura reînnoită.

| (50) | Din motivele menționate mai sus, autoritățile naționale competente și ESMA trebuie să fie informate cât mai curând posibil cu privire la participanții pe piață care se angajează în vânzări în lipsă și care acumulează poziții scurte nete semnificative, pentru a împiedica, dacă este necesar, ca pozițiile respective să devină semnale care să conducă la o cascadă de ordine de vânzare și o devalorizare semnificativă și mai mare a prețurilor. |
| --- | --- |

(50)

Din motivele menționate mai sus, autoritățile naționale competente și ESMA trebuie să fie informate cât mai curând posibil cu privire la participanții pe piață care se angajează în vânzări în lipsă și care acumulează poziții scurte nete semnificative, pentru a împiedica, dacă este necesar, ca pozițiile respective să devină semnale care să conducă la o cascadă de ordine de vânzare și o devalorizare semnificativă și mai mare a prețurilor.

| (51) | Reînnoirea măsurii răspunde acestei necesități stabilind că persoanele fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete în acțiuni admise la tranzacționare pe o piață reglementată trebuie să raporteze în continuare autorităților naționale competente un prag mai mic decât cel stabilit la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012. |
| --- | --- |

(51)

Reînnoirea măsurii răspunde acestei necesități stabilind că persoanele fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete în acțiuni admise la tranzacționare pe o piață reglementată trebuie să raporteze în continuare autorităților naționale competente un prag mai mic decât cel stabilit la articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012.

| (52) | Prin urmare, autoritățile naționale competente și ESMA vor fi în măsură să evalueze în mod adecvat evoluția situației, diferențiind între evoluțiile pieței bazate pe informații fundamentale și cele care ar putea fi inițiate sau exacerbate de vânzarea în lipsă, precum și să ia măsuri mai stricte dacă integritatea și buna funcționare a piețelor impun astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(52)

Prin urmare, autoritățile naționale competente și ESMA vor fi în măsură să evalueze în mod adecvat evoluția situației, diferențiind între evoluțiile pieței bazate pe informații fundamentale și cele care ar putea fi inițiate sau exacerbate de vânzarea în lipsă, precum și să ia măsuri mai stricte dacă integritatea și buna funcționare a piețelor impun astfel de măsuri.

| (53) | ESMA consideră că, dacă această măsură nu ar fi reînnoită pentru încă trei luni, autoritățile naționale competente și ESMA ar avea o capacitate limitată de monitorizare adecvată a pieței în mediul actual, caracterizat de incertitudine și fragilitate. Acest lucru este accentuat de posibila decuplare a performanțelor pieței financiare de la activitatea economică subiacentă, în asociere cu caracterul evolutiv al pandemiei de COVID-19. Astfel de factori ar putea declanșa o presiune bruscă și semnificativă la vânzare și o volatilitate suplimentară neobișnuită a prețului acțiunilor din Uniune care, la rândul lor, ar putea fi amplificate în continuare prin acumularea de poziții scurte. |
| --- | --- |

(53)

ESMA consideră că, dacă această măsură nu ar fi reînnoită pentru încă trei luni, autoritățile naționale competente și ESMA ar avea o capacitate limitată de monitorizare adecvată a pieței în mediul actual, caracterizat de incertitudine și fragilitate. Acest lucru este accentuat de posibila decuplare a performanțelor pieței financiare de la activitatea economică subiacentă, în asociere cu caracterul evolutiv al pandemiei de COVID-19. Astfel de factori ar putea declanșa o presiune bruscă și semnificativă la vânzare și o volatilitate suplimentară neobișnuită a prețului acțiunilor din Uniune care, la rândul lor, ar putea fi amplificate în continuare prin acumularea de poziții scurte.

| (54) | ESMA consideră totodată că este oportun să se mențină pragul de publicare prevăzut la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, care reprezintă 0,5 % din capitalul social emis al societății, întrucât reducerea acestui prag nu pare necesară din perspectiva menținerii unor piețe ordonate și a abordării riscurilor pentru stabilitatea financiară. Autoritățile naționale competente și ESMA continuă să monitorizeze neîntrerupt condițiile pieței și vor lua măsuri suplimentare, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(54)

ESMA consideră totodată că este oportun să se mențină pragul de publicare prevăzut la articolul 6 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, care reprezintă 0,5 % din capitalul social emis al societății, întrucât reducerea acestui prag nu pare necesară din perspectiva menținerii unor piețe ordonate și a abordării riscurilor pentru stabilitatea financiară. Autoritățile naționale competente și ESMA continuă să monitorizeze neîntrerupt condițiile pieței și vor lua măsuri suplimentare, dacă este cazul.

(b)   Măsura contracarează în mod semnificativ amenințarea la adresa stabilității întregului sistem financiar al Uniunii sau a unei părți a acestuia

Măsura contracarează în mod semnificativ amenințarea la adresa stabilității întregului sistem financiar al Uniunii sau a unei părți a acestuia

| (55) | Astfel cum s-a descris mai sus, în pofida faptului că știrile încurajatoare privind evoluția vaccinurilor au îmbunătățit recent performanțele piețelor, în anumite țări scăderea indicilor bursieri începând cu 20 februarie 2020 se situează în continuare la niveluri similare cu cele înregistrate în iunie sau septembrie 2020. În plus, redresarea prețurilor în UE este semnificativ mai slabă comparativ cu performanța celorlalte economii globale, de exemplu NIKKEI 225, S&P 500 sau CSI 300. Diferiți factori de risc continuă să aibă un impact asupra multor sectoare, de exemplu performanța acțiunilor sectorului financiar rămâne slabă și foarte dispersată în rândul principalelor instituții de credit din UE. În acest mediu, vânzările în lipsă și acumularea pozițiilor scurte nete semnificative pot amplifica presiunea la vânzare și tendințele de scădere care, la rândul lor, pot exacerba o amenințare cu efecte negative grave asupra stabilității financiare a instituțiilor financiare și a întreprinderilor din alte sectoare. |
| --- | --- |

(55)

Astfel cum s-a descris mai sus, în pofida faptului că știrile încurajatoare privind evoluția vaccinurilor au îmbunătățit recent performanțele piețelor, în anumite țări scăderea indicilor bursieri începând cu 20 februarie 2020 se situează în continuare la niveluri similare cu cele înregistrate în iunie sau septembrie 2020. În plus, redresarea prețurilor în UE este semnificativ mai slabă comparativ cu performanța celorlalte economii globale, de exemplu NIKKEI 225, S&P 500 sau CSI 300. Diferiți factori de risc continuă să aibă un impact asupra multor sectoare, de exemplu performanța acțiunilor sectorului financiar rămâne slabă și foarte dispersată în rândul principalelor instituții de credit din UE. În acest mediu, vânzările în lipsă și acumularea pozițiilor scurte nete semnificative pot amplifica presiunea la vânzare și tendințele de scădere care, la rândul lor, pot exacerba o amenințare cu efecte negative grave asupra stabilității financiare a instituțiilor financiare și a întreprinderilor din alte sectoare.

| (56) | În acest context, dacă această măsură nu ar fi reînnoită pentru încă trei luni, autoritățile naționale competente și ESMA s-ar confrunta cu restricționări ale datelor care ar le-limita capacitatea de a contracara posibilele efecte negative asupra economiei și, în ultimă instanță, asupra stabilității financiare a Uniunii în ansamblu. |
| --- | --- |

(56)

În acest context, dacă această măsură nu ar fi reînnoită pentru încă trei luni, autoritățile naționale competente și ESMA s-ar confrunta cu restricționări ale datelor care ar le-limita capacitatea de a contracara posibilele efecte negative asupra economiei și, în ultimă instanță, asupra stabilității financiare a Uniunii în ansamblu.

| (57) | Prin urmare, măsura reînnoită a ESMA de a reduce temporar pragurile de raportare ale pozițiilor scurte nete către autoritățile naționale competente contracarează eficient această amenințare la adresa stabilității unor părți sau, în ultimă instanță, a întregului sistem financiar al Uniunii prin reducerea limitărilor în ceea ce privește datele și prin consolidarea capacității autorităților naționale competente de a aborda din timp amenințările viitoare. |
| --- | --- |

(57)

Prin urmare, măsura reînnoită a ESMA de a reduce temporar pragurile de raportare ale pozițiilor scurte nete către autoritățile naționale competente contracarează eficient această amenințare la adresa stabilității unor părți sau, în ultimă instanță, a întregului sistem financiar al Uniunii prin reducerea limitărilor în ceea ce privește datele și prin consolidarea capacității autorităților naționale competente de a aborda din timp amenințările viitoare.

(c)   Îmbunătățirea capacității autorităților competente de a monitoriza amenințarea

Îmbunătățirea capacității autorităților competente de a monitoriza amenințarea

| (58) | În condiții normale de piață, autoritățile naționale competente monitorizează amenințările care pot decurge din vânzarea în lipsă și acumularea de poziții scurte nete cu instrumente de supraveghere stabilite în legislația Uniunii, în special obligațiile de raportare privind pozițiile scurte nete stabilite în Regulamentul (UE) nr. 236/2012 (19). |
| --- | --- |

(58)

În condiții normale de piață, autoritățile naționale competente monitorizează amenințările care pot decurge din vânzarea în lipsă și acumularea de poziții scurte nete cu instrumente de supraveghere stabilite în legislația Uniunii, în special obligațiile de raportare privind pozițiile scurte nete stabilite în Regulamentul (UE) nr. 236/2012 (19).

19

| (59) | Cu toate acestea, condițiile de piață existente fac necesară intensificarea activității de monitorizare a autorităților naționale competente și a ESMA în ceea ce privește pozițiile scurte nete agregate pe acțiuni admise la tranzacționare pe piețe reglementate. În acest scop și având în vedere incertitudinea persistentă legată de criza provocată de evoluția pandemiei de COVID-19, este în continuare important ca autoritățile naționale competente să primească informații cu privire la constituirea pozițiilor scurte nete într-un stadiu cât mai incipient posibil, înainte ca acestea să atingă nivelul normal de 0,2 % din capitalul social emis, prevăzut la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012. |
| --- | --- |

(59)

Cu toate acestea, condițiile de piață existente fac necesară intensificarea activității de monitorizare a autorităților naționale competente și a ESMA în ceea ce privește pozițiile scurte nete agregate pe acțiuni admise la tranzacționare pe piețe reglementate. În acest scop și având în vedere incertitudinea persistentă legată de criza provocată de evoluția pandemiei de COVID-19, este în continuare important ca autoritățile naționale competente să primească informații cu privire la constituirea pozițiilor scurte nete într-un stadiu cât mai incipient posibil, înainte ca acestea să atingă nivelul normal de 0,2 % din capitalul social emis, prevăzut la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012.

| (60) | Acest lucru este evidențiat de faptul că, în pofida creșterilor de preț din noiembrie 2020, procentul de acțiuni cu o poziție scurtă netă cuprinsă între 0,1 % și 0,2 % nu a scăzut semnificativ din martie 2020 (20) și rămâne în medie la 12 %, comparativ cu totalul pozițiilor scurte nete, în mod similar situației din septembrie. Prin urmare, se poate concluziona că procentul pozițiilor scurte nete cuprinse între 0,1 % și 0,2 %, care a trebuit raportat din cauza pragului mai scăzut de notificare impus de ESMA, rămâne o parte relevantă din totalul pozițiilor scurte nete. |
| --- | --- |

(60)

Acest lucru este evidențiat de faptul că, în pofida creșterilor de preț din noiembrie 2020, procentul de acțiuni cu o poziție scurtă netă cuprinsă între 0,1 % și 0,2 % nu a scăzut semnificativ din martie 2020 (20) și rămâne în medie la 12 %, comparativ cu totalul pozițiilor scurte nete, în mod similar situației din septembrie. Prin urmare, se poate concluziona că procentul pozițiilor scurte nete cuprinse între 0,1 % și 0,2 %, care a trebuit raportat din cauza pragului mai scăzut de notificare impus de ESMA, rămâne o parte relevantă din totalul pozițiilor scurte nete.

20

| (61) | Prin urmare, măsura reînnoită a ESMA va menține capacitatea îmbunătățită a autorităților naționale competente de a face față amenințărilor identificate într-o etapă timpurie, fapt care le va permite autorităților menționate și ESMA să gestioneze în timp util amenințările la adresa funcționării normale a piețelor și a stabilității financiare în perioade de criză a pieței. |
| --- | --- |

(61)

Prin urmare, măsura reînnoită a ESMA va menține capacitatea îmbunătățită a autorităților naționale competente de a face față amenințărilor identificate într-o etapă timpurie, fapt care le va permite autorităților menționate și ESMA să gestioneze în timp util amenințările la adresa funcționării normale a piețelor și a stabilității financiare în perioade de criză a pieței.

5.   MĂSURILE NU CREEAZĂ RISC DE ARBITRAJ DE REGLEMENTARE [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (3) LITERA (b) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

MĂSURILE NU CREEAZĂ RISC DE ARBITRAJ DE REGLEMENTARE [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (3) LITERA (b) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

| (62) | Pentru a adopta sau a reînnoi o măsură în temeiul articolului 28 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, ESMA trebuie să analizeze dacă măsura creează un risc de arbitraj de reglementare. |
| --- | --- |

(62)

Pentru a adopta sau a reînnoi o măsură în temeiul articolului 28 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, ESMA trebuie să analizeze dacă măsura creează un risc de arbitraj de reglementare.

| (63) | Întrucât măsura reînnoită a ESMA se referă la obligațiile de raportare ale participanților la piață cu privire la toate acțiunile admise la tranzacționare pe piețe reglementate din Uniune, aceasta va asigura un prag unic de raportare pentru toate autoritățile naționale competente, asigurând condiții de concurență echitabile pentru participanții pe piață din Uniune și din afara acesteia în ceea ce privește tranzacționarea de acțiuni admise la tranzacționare pe piețe reglementate din Uniune. |
| --- | --- |

(63)

Întrucât măsura reînnoită a ESMA se referă la obligațiile de raportare ale participanților la piață cu privire la toate acțiunile admise la tranzacționare pe piețe reglementate din Uniune, aceasta va asigura un prag unic de raportare pentru toate autoritățile naționale competente, asigurând condiții de concurență echitabile pentru participanții pe piață din Uniune și din afara acesteia în ceea ce privește tranzacționarea de acțiuni admise la tranzacționare pe piețe reglementate din Uniune.

6.   MĂSURA ESMA NU ARE EFECTE NEGATIVE ASUPRA EFICIENȚEI PIEȚELOR FINANCIARE, ÎN SPECIAL PRIN REDUCEREA LICHIDITĂȚII PE PIEȚELE RESPECTIVE SAU CREAREA DE INCERTITUDINI PENTRU PARTICIPANȚII PE PIAȚĂ, CARE SĂ FIE DISPROPORȚIONATE FAȚĂ DE AVANTAJE [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

MĂSURA ESMA NU ARE EFECTE NEGATIVE ASUPRA EFICIENȚEI PIEȚELOR FINANCIARE, ÎN SPECIAL PRIN REDUCEREA LICHIDITĂȚII PE PIEȚELE RESPECTIVE SAU CREAREA DE INCERTITUDINI PENTRU PARTICIPANȚII PE PIAȚĂ, CARE SĂ FIE DISPROPORȚIONATE FAȚĂ DE AVANTAJE [ARTICOLUL 28 ALINEATUL (3) LITERA (c) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

| (64) | ESMA trebuie să evalueze dacă măsura are efecte negative care ar fi considerate disproporționate în comparație cu beneficiile sale. |
| --- | --- |

(64)

ESMA trebuie să evalueze dacă măsura are efecte negative care ar fi considerate disproporționate în comparație cu beneficiile sale.

| (65) | ESMA consideră că este oportun ca autoritățile naționale competente să monitorizeze îndeaproape evoluția pozițiilor scurte nete înainte de a lua în considerare adoptarea unor măsuri mai stricte. ESMA ia act de faptul că pragurile normale de raportare (0,2 % din capitalul social emis) ar putea să nu fie adecvate, în condițiile excepționale de pe piață care persistă, pentru a identifica în timp util tendințele și amenințările emergente. |
| --- | --- |

(65)

ESMA consideră că este oportun ca autoritățile naționale competente să monitorizeze îndeaproape evoluția pozițiilor scurte nete înainte de a lua în considerare adoptarea unor măsuri mai stricte. ESMA ia act de faptul că pragurile normale de raportare (0,2 % din capitalul social emis) ar putea să nu fie adecvate, în condițiile excepționale de pe piață care persistă, pentru a identifica în timp util tendințele și amenințările emergente.

| (66) | Cu toate că este posibil ca introducerea unei obligații de raportare extinsă să fi impus o sarcină suplimentară entităților raportoare, în prezent acestea din urmă și-au adaptat deja sistemele interne pentru a aplica Deciziile (UE) 2020/525, (EU) 2020/1123 și (UE) 2020/1689 și, prin urmare, nu se preconizează un impact suplimentar al acestei măsuri reînnoite asupra costurilor de conformare suportate de entitățile raportoare. În plus, aceasta nu va limita capacitatea participanților la piață de a încheia sau a mări pozițiile scurte pe acțiuni. Prin urmare, nu va fi afectată eficiența pieței. |
| --- | --- |

(66)

Cu toate că este posibil ca introducerea unei obligații de raportare extinsă să fi impus o sarcină suplimentară entităților raportoare, în prezent acestea din urmă și-au adaptat deja sistemele interne pentru a aplica Deciziile (UE) 2020/525, (EU) 2020/1123 și (UE) 2020/1689 și, prin urmare, nu se preconizează un impact suplimentar al acestei măsuri reînnoite asupra costurilor de conformare suportate de entitățile raportoare. În plus, aceasta nu va limita capacitatea participanților la piață de a încheia sau a mări pozițiile scurte pe acțiuni. Prin urmare, nu va fi afectată eficiența pieței.

| (67) | În comparație cu alte măsuri potențiale și mai intruzive, această măsură reînnoită nu ar trebui să afecteze lichiditatea pieței, întrucât extinderea obligației de raportare pentru un număr limitat de participanți la piață nu ar trebui să modifice strategiile lor de tranzacționare și, prin urmare, participarea lor la piață. În plus, excepția menținută prevăzută pentru activitățile de formare a pieței și programele de stabilizare nu este menită să sporească sarcinile pentru entitățile care oferă servicii importante în ceea ce privește furnizarea de lichidități și reducerea volatilității, care sunt deosebit de relevante în situația actuală. |
| --- | --- |

(67)

În comparație cu alte măsuri potențiale și mai intruzive, această măsură reînnoită nu ar trebui să afecteze lichiditatea pieței, întrucât extinderea obligației de raportare pentru un număr limitat de participanți la piață nu ar trebui să modifice strategiile lor de tranzacționare și, prin urmare, participarea lor la piață. În plus, excepția menținută prevăzută pentru activitățile de formare a pieței și programele de stabilizare nu este menită să sporească sarcinile pentru entitățile care oferă servicii importante în ceea ce privește furnizarea de lichidități și reducerea volatilității, care sunt deosebit de relevante în situația actuală.

| (68) | În ceea ce privește domeniul de aplicare a măsurii reînnoite, ESMA consideră că limitarea acestuia la unul sau mai multe sectoare sau la o subcategorie de emitenți nu poate obține rezultatul dorit. Amploarea scăderii prețurilor, înregistrată după izbucnirea pandemiei de COVID-19, gama largă de acțiuni (și sectoare) afectate și gradul de interconectare dintre economiile și locurile de tranzacționare din UE sugerează că este probabil ca o măsură la nivelul UE să fie mai eficace decât măsurile sectoriale în furnizarea la timp a informațiilor referitoare la piață către autoritățile naționale competente. |
| --- | --- |

(68)

În ceea ce privește domeniul de aplicare a măsurii reînnoite, ESMA consideră că limitarea acestuia la unul sau mai multe sectoare sau la o subcategorie de emitenți nu poate obține rezultatul dorit. Amploarea scăderii prețurilor, înregistrată după izbucnirea pandemiei de COVID-19, gama largă de acțiuni (și sectoare) afectate și gradul de interconectare dintre economiile și locurile de tranzacționare din UE sugerează că este probabil ca o măsură la nivelul UE să fie mai eficace decât măsurile sectoriale în furnizarea la timp a informațiilor referitoare la piață către autoritățile naționale competente.

| (69) | În ceea ce privește crearea unei incertitudini pe piață, măsura nu introduce noi obligații de reglementare deoarece prin scăderea pragului relevant se modifică doar obligația normală de raportare care a fost în vigoare din 2012. ESMA subliniază, de asemenea, că măsura reînnoită este limitată la raportarea acțiunilor admise la tranzacționare pe o piață reglementată din Uniune pentru a reflecta pozițiile în cazul cărora raportarea suplimentară pare a fi cea mai relevantă. |
| --- | --- |

(69)

În ceea ce privește crearea unei incertitudini pe piață, măsura nu introduce noi obligații de reglementare deoarece prin scăderea pragului relevant se modifică doar obligația normală de raportare care a fost în vigoare din 2012. ESMA subliniază, de asemenea, că măsura reînnoită este limitată la raportarea acțiunilor admise la tranzacționare pe o piață reglementată din Uniune pentru a reflecta pozițiile în cazul cărora raportarea suplimentară pare a fi cea mai relevantă.

| (70) | Prin urmare, ESMA consideră că o astfel de extindere a obligației de transparență nu poate avea efecte negative asupra eficienței piețelor financiare sau asupra investitorilor, care să fie disproporționate în raport cu avantajele sale, și nu ar trebui să creeze incertitudine pe piețele financiare. |
| --- | --- |

(70)

Prin urmare, ESMA consideră că o astfel de extindere a obligației de transparență nu poate avea efecte negative asupra eficienței piețelor financiare sau asupra investitorilor, care să fie disproporționate în raport cu avantajele sale, și nu ar trebui să creeze incertitudine pe piețele financiare.

| (71) | În ceea ce privește durata măsurii, ESMA consideră că reînnoirea măsurii pentru o perioadă de trei luni este justificată, având în vedere informațiile disponibile în momentul de față și perspectivele generale care rămân marcate de incertitudine în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. ESMA intenționează să revină la obligația de raportare periodică imediat ce situația se va îmbunătăți, dar, în același timp, nu poate elimina posibilitatea de a extinde măsura dacă situația se va înrăutăți sau dacă piețele vor rămâne într-o stare de vulnerabilitate. |
| --- | --- |

(71)

În ceea ce privește durata măsurii, ESMA consideră că reînnoirea măsurii pentru o perioadă de trei luni este justificată, având în vedere informațiile disponibile în momentul de față și perspectivele generale care rămân marcate de incertitudine în contextul crizei provocate de pandemia de COVID-19. ESMA intenționează să revină la obligația de raportare periodică imediat ce situația se va îmbunătăți, dar, în același timp, nu poate elimina posibilitatea de a extinde măsura dacă situația se va înrăutăți sau dacă piețele vor rămâne într-o stare de vulnerabilitate.

| (72) | În acest context și începând de la această dată, ESMA consideră că prin prezenta decizie se reînnoiește măsura temporară extinsă în materie de transparență pentru pozițiile scurte nete, în mod proporțional, având în vedere circumstanțele adverse care persistă. |
| --- | --- |

(72)

În acest context și începând de la această dată, ESMA consideră că prin prezenta decizie se reînnoiește măsura temporară extinsă în materie de transparență pentru pozițiile scurte nete, în mod proporțional, având în vedere circumstanțele adverse care persistă.

7.   CONSULTARE ȘI INFORMARE [ARTICOLUL 28 ALINEATELE (4) ȘI (5) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

CONSULTARE ȘI INFORMARE [ARTICOLUL 28 ALINEATELE (4) ȘI (5) DIN REGULAMENTUL (UE) NR. 236/2012]

| (73) | ESMA a consultat CERS. CERS nu a formulat nicio obiecție față de adoptarea propunerii de decizie. |
| --- | --- |

(73)

ESMA a consultat CERS. CERS nu a formulat nicio obiecție față de adoptarea propunerii de decizie.

| (74) | ESMA a comunicat autorităților naționale competente propunerea de decizie. |
| --- | --- |

(74)

ESMA a comunicat autorităților naționale competente propunerea de decizie.

| (75) | Măsura reînnoită a ESMA se va aplica începând cu 19 decembrie 2020, |
| --- | --- |

(75)

Măsura reînnoită a ESMA se va aplica începând cu 19 decembrie 2020,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Definiție

În sensul prezentei decizii, prin „piață reglementată” se înțelege o piață reglementată în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) punctul 21 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (21).

21

Articolul 2

Obligații suplimentare temporare în materie de transparență

(1)   O persoană fizică sau juridică care deține o poziție scurtă netă în raport cu capitalul social emis al unei societăți ale cărei acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată informează autoritatea competentă relevantă, în conformitate cu articolele 5 și 9 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, în cazul în care poziția atinge sau coboară sub pragul de notificare relevant menționat la alineatul (2) din prezentul articol.

(2)   Pragul de notificare relevant este un procent egal cu 0,1 % din capitalul social emis al societății în cauză și fiecare procent de 0,1 % peste acest prag.

Articolul 3

Derogări

(1)   În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, obligațiile suplimentare temporare în materie de transparență menționate la articolul 2 nu se aplică acțiunilor admise la tranzacționare pe o piață reglementată în care locul principal de tranzacționare al acțiunilor este situat într-o țară terță.

(2)   În conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012, obligațiile suplimentare temporare în materie de transparență menționate la articolul 2 nu se aplică tranzacțiilor efectuate în contextul activităților de formator de piață.

(3)   Obligațiile suplimentare temporare în materie de transparență menționate la articolul 2 nu se aplică unei poziții scurte nete în raport cu realizarea unei stabilizări în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (22).

Articolul 4

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezenta decizie intră în vigoare la 19 decembrie 2020.

Se aplică de la data intrării sale în vigoare pe o perioadă de trei luni.

Adoptată la Paris, 16 decembrie 2020.

Pentru Consiliul supraveghetorilor

Steven MAIJOOR

Președinte

---

(1)  
  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

1

(2)  
  JO L 86, 24.3.2012, p. 1.

2

(3)  
  JO L 274, 9.10.2012, p. 1.

3

(4)  
  JO L 116, 15.4.2020, p. 5.

4

(5)  
  JO L 245, 30.7.2020, p. 17.

5

(6)  
  JO L 379, 13.11.2020, p. 60.

6

(7)  Disponibil la adresa de internet:https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf

7

(8)  Previziunile economice europene, p. 40.

8

(9)  Previziunile economice europene, p. 49.

9

(10)  Disponibil la adresa de internet:https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against

10

(11)  Disponibil la adresa de internet:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

11

(12)  Disponibil la adresa de internet:https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

12

(13)  VSTOXX măsoară volatilitatea implicită bazată pe ratele de primă ale Eurostoxx 50.

13

(14)  Indicele VIX se calculează utilizând punctul median al cotațiilor de ofertă/cerere în timp real pentru indicele S&P 500 (SPX).

14

(15)  Vezi, de asemenea, secțiunea 4 punctul (c).

15

(16)  Previziunile economice europene, p. 61.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html

17

(18)  În Italia, măsura a fost ridicată la 18 mai.

18

(19)  Vezi articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 236/2012.

19

(20)  Rapoartele privind pozițiile scurte nete zilnice din Danemarca lipsesc pentru perioada 31 august-4 septembrie din cauza unei probleme tehnice.

20

(21)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

21

(22)  Regulamentul (UE) nr. 596/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind abuzul de piață (regulamentul privind abuzul de piață) și de abrogare a Directivei 2003/6/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivelor 2003/124/CE, 2003/125/CE și 2004/72/CE ale Comisiei (JO L 173, 12.6.2014, p. 1).

22

---

ANEXĂ

În prezenta anexă, „decizia ESMA” se referă la decizia ESMA din 16 martie 2020 de solicitare a persoanelor fizice sau juridice care dețin poziții scurte nete să reducă temporar pragurile de notificare ale pozițiilor scurte nete în raport cu capitalul social emis al unor societăți ale căror acțiuni sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată peste un anumit prag, pentru a notifica autoritățile competente în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 236/2012.

Figura 1

Indicatori financiari

| Performanța pieței titlurilor de capital | Modificări în perioada 20.2.2020-2.12.2020 | Nivelul indicelui începând cu 2.12.2020 | Modificări în perioada 20.2.2020-3.9.2020 | Nivelul indicelui începând cu 3.9.2020 | Modificări în perioada 20.2.2020-4.6.2020 | Nivelul indicelui începând cu 4.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ex. Elveția | -10 % | 125 | -17 % | 116 | -16 % | 117 |
| INDICELE EURO STOXX | -6 % | 392 | -13 % | 362 | -13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | -8 % | 3 521 | -14 % | 3 304 | -13 % | 3 323 |
| US S&P500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | -8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | -4 % | 3 982 |
| JP Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | -3 % | 22 864 |
| Global | 8 % | 248 | -1 % | 228 | -9 % | 211 |
| Bănci europene | -22 % | 115 | -37 % | 93 | -30 % | 104 |
| Entități financiare IT | -24 % | 29 | -30 % | 27 | -29 % | 28 |
| Entități financiare ES | -24 % | 50 | -48 % | 34 | -35 % | 42 |
| Entități financiare DE | -7 % | 132 | -13 % | 123 | -11 % | 126 |
| Entități financiare FR | -21 % | 141 | -34 % | 118 | -28 % | 130 |
| Volatilitate | Modificări în perioada 20.2.2020-2.12.2020 | Nivelul indicelui începând cu
  2.12.2020 | Modificări în perioada 20.2.2020-3.9.2020 | Nivelul indicelui începând cu
  3.9.2020 | Modificări în perioada 20.2.2020-4.6.2020 | Nivelul indicelui începând cu
  4.6.2020 |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Swap pe riscul de credit | Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-2.12.2020 | Marje CDS exprimate în puncte de bază începând cu 2.12.2020 | Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-3.9.2020 | Marje CDS exprimate în puncte de bază începând cu 03.09.2020 | Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-4.6.2020 | Marje CDS exprimate în puncte de bază începând cu 4.6.2020 |
| Corporații europene | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Entități europene cu risc ridicat | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Entități financiare europene | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Entități financiare europene subordonate | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| Obligațiuni de stat de 10 ani | Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-2.12.2020 | Randamentul obligațiunilor exprimat în % începând cu 2.12.2020 | Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-3.9.2020 | Randamentul obligațiunilor exprimat în % începând cu 3.9.2020 | Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-4.6.2020 | Randamentul obligațiunilor exprimat în % începând cu 4.6.2020 |
| DE10Y | -8 | -0,52 | -5 | -0,49 | 15 | -0,29 |
| ES10Y | -13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| FR10Y | -7 | -0,29 | 2 | -0,19 | 23 | 0,01 |
| IT10Y | -31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| US10Y | -57 | 0,95 | -90 | 0,62 | -67 | 0,86 |
| GB10Y | -22 | 0,36 | -34 | 0,24 | -24 | 0,34 |
| JP10Y | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Notă: Modificări ale pieței titlurilor de capital exprimate în termeni relativi, alte modificări în termeni absoluți.

  Surse: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Performanța pieței titlurilor de capital

Modificări în perioada 20.2.2020-2.12.2020

Nivelul indicelui începând cu 2.12.2020

Modificări în perioada 20.2.2020-3.9.2020

Nivelul indicelui începând cu 3.9.2020

Modificări în perioada 20.2.2020-4.6.2020

Nivelul indicelui începând cu 4.6.2020

STOXX EUROPE 800 ex. Elveția

-10 %

125

-17 %

116

-16 %

117

INDICELE EURO STOXX

-6 %

392

-13 %

362

-13 %

364

EURO STOXX 50

-8 %

3 521

-14 %

3 304

-13 %

3 323

US S&P500

9 %

3 663

2 %

3 451

-8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

-4 %

3 982

JP Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

-3 %

22 864

Global

8 %

248

-1 %

228

-9 %

211

Bănci europene

-22 %

115

-37 %

93

-30 %

104

Entități financiare IT

-24 %

29

-30 %

27

-29 %

28

Entități financiare ES

-24 %

50

-48 %

34

-35 %

42

Entități financiare DE

-7 %

132

-13 %

123

-11 %

126

Entități financiare FR

-21 %

141

-34 %

118

-28 %

130

Volatilitate

Modificări în perioada 20.2.2020-2.12.2020

Nivelul indicelui începând cu

2.12.2020

Modificări în perioada 20.2.2020-3.9.2020

Nivelul indicelui începând cu

3.9.2020

Modificări în perioada 20.2.2020-4.6.2020

Nivelul indicelui începând cu

4.6.2020

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Swap pe riscul de credit

Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-2.12.2020

Marje CDS exprimate în puncte de bază începând cu 2.12.2020

Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-3.9.2020

Marje CDS exprimate în puncte de bază începând cu 03.09.2020

Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-4.6.2020

Marje CDS exprimate în puncte de bază începând cu 4.6.2020

Corporații europene

5

45

5

45

22

62

Entități europene cu risc ridicat

53

251

92

290

157

355

Entități financiare europene

9

53

15

59

29

73

Entități financiare europene subordonate

13

100

38

124

62

149

Obligațiuni de stat de 10 ani

Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-2.12.2020

Randamentul obligațiunilor exprimat în % începând cu 2.12.2020

Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-3.9.2020

Randamentul obligațiunilor exprimat în % începând cu 3.9.2020

Modificări ale punctelor de bază în perioada 20.2.2020-4.6.2020

Randamentul obligațiunilor exprimat în % începând cu 4.6.2020

DE10Y

-8

-0,52

-5

-0,49

15

-0,29

ES10Y

-13

0,11

9

0,33

32

0,55

FR10Y

-7

-0,29

2

-0,19

23

0,01

IT10Y

-31

0,60

15

1,06

51

1,42

US10Y

-57

0,95

-90

0,62

-67

0,86

GB10Y

-22

0,36

-34

0,24

-24

0,34

JP10Y

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Notă: Modificări ale pieței titlurilor de capital exprimate în termeni relativi, alte modificări în termeni absoluți.

Surse: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 1

  Figura 2 Indicatori de volatilitate

Notă: Volatilități implicite ale EURO STOXX 50 (VSTOXX) și S&P 500 (VIX), în %.

Surse: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 2

  Figura 3 Indicii bursieri financiari europeni

Notă: Prețurile capitalurilor proprii. 2020-02-20 = 100.

Surse: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 3

Notă: Prețurile capitalurilor proprii. 2020-02-20 = 100.

Surse: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 4

Notă: Prețurile capitalurilor proprii. 2020-02-20 = 100.

Surse: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 5

  Figura 4 Indici privind marjele CDS la nivelul UE

Notă: Marjele CDS la nivelul entităților financiare europene IG (iTraxx Europe), al entităților financiare europene HY (iTraxx Europe Crossover) și al societăților financiare europene, puncte de bază.

Surse: Refinitiv EIKON, ESMA

Figura 5

Performanța indicilor bursieri europeni pentru fiecare țară

| | Modificare procentuală de la 6 noiembrie 2020 la 2 decembrie 2020 | Modificare procentuală de la 20 februarie 2020 la 2 decembrie 2020 | Modificare procentuală de la 20 februarie 2020 la 3 septembrie 2020 | Modificare procentuală de la 20 februarie 2020 la 4 iunie 2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ex. Elveția | 8,67 % | -9,74 % | -16,67 % | -15,78 % |
| INDICELE EURO STOXX | 9,41 % | -6,06 % | -13,22 % | -12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | -7,89 % | -13,57 % | -13,07 % |
| AT | 21,10 % | -17,84 % | -30,21 % | -23,30 % |
| BE | 16,24 % | -9,94 % | -19,22 % | -14,86 % |
| BG | 0,55 % | -22,03 % | -20,67 % | -15,69 % |
| CY | 25,10 % | -27,80 % | -39,52 % | -34,73 % |
| CZ | 11,15 % | -12,35 % | -17,81 % | -13,94 % |
| DE | 6,68 % | -2,57 % | -4,44 % | -7,32 % |
| DK | -1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | -2,48 % |
| EE | 11,25 % | -4,72 % | -13,55 % | -13,16 % |
| ES | 19,66 % | -17,22 % | -29,45 % | -21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | -5,35 % | -8,66 % |
| FR | 12,54 % | -7,91 % | -17,37 % | -15,91 % |
| GB | 9,36 % | -13,09 % | -21,32 % | -13,93 % |
| GR | 29,14 % | -16,82 % | -29,24 % | -26,64 % |
| HR | 10,22 % | -13,43 % | -19,61 % | -17,16 % |
| HU | 10,74 % | -14,42 % | -24,05 % | -17,83 % |
| IE | 5,56 % | -0,58 % | -13,00 % | -12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | -1,50 % | -4,44 % |
| IT | 11,64 % | -12,39 % | -22,04 % | -20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | -1,98 % |
| LU | 14,85 % | -7,78 % | -25,92 % | -21,60 % |
| LV | -0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | -1,81 % |
| MT | 15,14 % | -13,86 % | -20,80 % | -12,92 % |
| NL | 6,64 % | -1,80 % | -11,66 % | -9,17 % |
| NO | 11,02 % | -3,37 % | -11,80 % | -10,22 % |
| PL | 11,81 % | -9,62 % | -15,75 % | -13,47 % |
| PT | 14,45 % | -14,54 % | -20,09 % | -13,64 % |
| RO | 6,43 % | -7,58 % | -10,73 % | -11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | -7,28 % | -9,47 % |
| SI | 8,13 % | -9,57 % | -13,01 % | -10,83 % |
| SK | -0,99 % | -3,02 % | -7,05 % | 0,07 % |
| Surse: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Modificare procentuală de la 6 noiembrie 2020 la 2 decembrie 2020

Modificare procentuală de la 20 februarie 2020 la 2 decembrie 2020

Modificare procentuală de la 20 februarie 2020 la 3 septembrie 2020

Modificare procentuală de la 20 februarie 2020 la 4 iunie 2020

STOXX EUROPE 800 ex. Elveția

8,67 %

-9,74 %

-16,67 %

-15,78 %

INDICELE EURO STOXX

9,41 %

-6,06 %

-13,22 %

-12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

-7,89 %

-13,57 %

-13,07 %

AT

21,10 %

-17,84 %

-30,21 %

-23,30 %

BE

16,24 %

-9,94 %

-19,22 %

-14,86 %

BG

0,55 %

-22,03 %

-20,67 %

-15,69 %

CY

25,10 %

-27,80 %

-39,52 %

-34,73 %

CZ

11,15 %

-12,35 %

-17,81 %

-13,94 %

DE

6,68 %

-2,57 %

-4,44 %

-7,32 %

DK

-1,90 %

10,16 %

4,24 %

-2,48 %

EE

11,25 %

-4,72 %

-13,55 %

-13,16 %

ES

19,66 %

-17,22 %

-29,45 %

-21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

-5,35 %

-8,66 %

FR

12,54 %

-7,91 %

-17,37 %

-15,91 %

GB

9,36 %

-13,09 %

-21,32 %

-13,93 %

GR

29,14 %

-16,82 %

-29,24 %

-26,64 %

HR

10,22 %

-13,43 %

-19,61 %

-17,16 %

HU

10,74 %

-14,42 %

-24,05 %

-17,83 %

IE

5,56 %

-0,58 %

-13,00 %

-12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

-1,50 %

-4,44 %

IT

11,64 %

-12,39 %

-22,04 %

-20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

-1,98 %

LU

14,85 %

-7,78 %

-25,92 %

-21,60 %

LV

-0,47 %

6,81 %

5,53 %

-1,81 %

MT

15,14 %

-13,86 %

-20,80 %

-12,92 %

NL

6,64 %

-1,80 %

-11,66 %

-9,17 %

NO

11,02 %

-3,37 %

-11,80 %

-10,22 %

PL

11,81 %

-9,62 %

-15,75 %

-13,47 %

PT

14,45 %

-14,54 %

-20,09 %

-13,64 %

RO

6,43 %

-7,58 %

-10,73 %

-11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

-7,28 %

-9,47 %

SI

8,13 %

-9,57 %

-13,01 %

-10,83 %

SK

-0,99 %

-3,02 %

-7,05 %

0,07 %

Surse: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 6

  Figura 6 NSP între 0,1 % și 0,2 % în perioada 16 martie 2020-30 noiembrie 2020

Surse: ESMA

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAȚIONALE

| 22.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 61/27

---

DECIZIA nr. 1/2020 a COMITETULUI PENTRU COMERȚ

din 19 noiembrie 2020

de modificare a apendicelui 1 la anexa XIII la Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte [2021/273]

COMITETUL PENTRU COMERȚ,

având în vedere Acordul comercial dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Columbia, Ecuador și Peru, pe de altă parte, în special articolul 13 alineatul (1) litera (d),

întrucât:

| (1) | La 16 decembrie 2016, Columbia a prezentat Uniunii cererea sa de a adăuga noi indicații geografice în apendicele 1 la anexa XIII la acord, în temeiul articolului 209 din acord. Uniunea a finalizat procedura de opoziție și examinarea unui număr de două noi indicații geografice ale Columbiei. |
| --- | --- |

(1)

La 16 decembrie 2016, Columbia a prezentat Uniunii cererea sa de a adăuga noi indicații geografice în apendicele 1 la anexa XIII la acord, în temeiul articolului 209 din acord. Uniunea a finalizat procedura de opoziție și examinarea unui număr de două noi indicații geografice ale Columbiei.

| (2) | La 28 iulie 2020, în temeiul articolului 257 alineatul (2) din acord, Subcomitetul pentru proprietatea intelectuală, în cadrul unei sesiuni între partea UE și Columbia, a evaluat informațiile cu privire la cele două noi indicații geografice ale Columbiei și a propus Comitetului pentru comerț să modifice în consecință apendicele 1 la anexa XIII la acord. |
| --- | --- |

(2)

La 28 iulie 2020, în temeiul articolului 257 alineatul (2) din acord, Subcomitetul pentru proprietatea intelectuală, în cadrul unei sesiuni între partea UE și Columbia, a evaluat informațiile cu privire la cele două noi indicații geografice ale Columbiei și a propus Comitetului pentru comerț să modifice în consecință apendicele 1 la anexa XIII la acord.

| (3) | Prin urmare, apendicele 1 la anexa XIII la acord trebuie să fie modificat. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, apendicele 1 la anexa XIII la acord trebuie să fie modificat.

| (4) | Decizia de a modifica apendicele 1 la anexa XIII la acord poate fi adoptată în cadrul unei sesiuni a Comitetului pentru comerț între partea UE și Columbia, în temeiul articolului 14 alineatul (3) din acordul comercial, întrucât se referă în mod exclusiv la relația bilaterală dintre acestea și nu afectează drepturile și obligațiile unei alte țări andine semnatare, |
| --- | --- |

(4)

Decizia de a modifica apendicele 1 la anexa XIII la acord poate fi adoptată în cadrul unei sesiuni a Comitetului pentru comerț între partea UE și Columbia, în temeiul articolului 14 alineatul (3) din acordul comercial, întrucât se referă în mod exclusiv la relația bilaterală dintre acestea și nu afectează drepturile și obligațiile unei alte țări andine semnatare,

DECIDE:

Articolul 1

În tabelul de la litera (a) „Indicațiile geografice ale Columbiei pentru produse agricole și alimentare, vinuri, băuturi spirtoase și vinuri aromatizate” din apendicele 1 la anexa XIII la acord, se adaugă rubricile din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie, întocmită în două exemplare, este semnată de reprezentanții Comitetului pentru comerț autorizați să acționeze în numele părților în scopul modificării acordului. Prezenta decizie produce efecte începând cu data ultimei semnături.

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 19 noiembrie 2020.

Pentru Comitetul pentru comerț

Șeful delegației UE

Paolo GARZOTTI

Șeful delegației Columbiei

Juan Carlos CADENA

---

ANEXĂ

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Orez |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Cafea |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Orez

CAFÉ DE SANTANDER

Cafea

---

| 22.2.2021 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 61/29

---

DECIZIA nr. 1/2021 A COMITETULUI MIXT UE-ELVEȚIA

din 12 februarie 2021

de modificare a tabelelor III și IV din Protocolul 2 la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972, astfel cum a fost modificat [2021/274]

COMITETUL MIXT,

având în vedere Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972 (1), astfel cum a fost modificat prin Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană din 26 octombrie 2004 de modificare a Acordului dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană din 22 iulie 1972 în ceea ce privește dispozițiile aplicabile produselor agricole transformate (2) (denumit în continuare „acordul”), în special articolul 7 din protocolul 2,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din protocolul 2 la acord, Uniunea și Confederația Elvețiană, în calitate de părți contractante, au transmis comitetului mixt prețurile de referință interne pe 2019 ale tuturor materiilor prime cărora li se aplică măsurile de compensare a prețurilor. Aceste prețuri ilustrează faptul că situația reală a prețurilor la materiile prime respective pe teritoriul părților contractante nu mai este aceeași. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din protocolul 2 la acord, Uniunea și Confederația Elvețiană, în calitate de părți contractante, au transmis comitetului mixt prețurile de referință interne pe 2019 ale tuturor materiilor prime cărora li se aplică măsurile de compensare a prețurilor. Aceste prețuri ilustrează faptul că situația reală a prețurilor la materiile prime respective pe teritoriul părților contractante nu mai este aceeași.

| (2) | Prin urmare, este necesar să se actualizeze prețurile de referință interne și diferențele de preț pentru materiile prime agricole enumerate în tabelul III din Protocolul 2 la acord, precum și să se adapteze valorile de bază ale materiilor prime agricole enumerate în tabelul IV din protocolul respectiv, |
| --- | --- |

(2)

Prin urmare, este necesar să se actualizeze prețurile de referință interne și diferențele de preț pentru materiile prime agricole enumerate în tabelul III din Protocolul 2 la acord, precum și să se adapteze valorile de bază ale materiilor prime agricole enumerate în tabelul IV din protocolul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Protocolul 2 la acord se modifică după cum urmează:

| (a) | tabelul III se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa I la prezenta decizie; |
| --- | --- |

(a)

tabelul III se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa I la prezenta decizie;

| (b) | în tabelul IV, litera (b) se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa II la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(b)

în tabelul IV, litera (b) se înlocuiește cu textul prevăzut în anexa II la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la 1 martie 2021.

Adoptată la Bruxelles, 12 februarie 2021.

Pentru Comitetul mixt

Președintele

Marco DUEERKOP

---

(1)  
  JO L 300, 31.12.1972, p. 189.

1

(2)  
  JO L 23, 26.1.2005, p. 19.

2

---

ANEXA I

„Tabelul III

Prețuri de referință interne pentru UE și Elveția

| Materii prime agricole | Preț de referință intern pentru Elveția
  CHF per 100 kg net | Preț de referință intern pentru UE
  CHF per 100 kg net | Articolul 4 alineatul (1)
  Diferența de preț aplicată în Elveția între prețul de referință pentru Elveția/prețul de referință pentru UE
  CHF per 100 kg net | Articolul 3 alineatul (3)
  Diferența de preț aplicată în UE între prețul de referință pentru Elveția/ prețul de referință pentru UE
  EUR per 100 kg net |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Grâu comun | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Grâu dur | - | - | 1,20 | 0,00 |
| Secară | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Orz | - | - | - | - |
| Porumb | - | - | - | - |
| Făină de grâu comun | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Lapte praf integral | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Lapte praf degresat | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Unt | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Zahăr alb | - | - | - | - |
| Ouă | - | - | 38,00 | 0,00 |
| Cartofi noi | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Grăsime vegetală | - | - | 170,00 | 0,00” |

Materii prime agricole

Preț de referință intern pentru Elveția

CHF per 100 kg net

Preț de referință intern pentru UE

CHF per 100 kg net

Articolul 4 alineatul (1)

Diferența de preț aplicată în Elveția între prețul de referință pentru Elveția/prețul de referință pentru UE

CHF per 100 kg net

Articolul 3 alineatul (3)

Diferența de preț aplicată în UE între prețul de referință pentru Elveția/ prețul de referință pentru UE

EUR per 100 kg net

Grâu comun

50,60

20,46

30,15

0,00

Grâu dur

-

-

1,20

0,00

Secară

40,45

18,74

21,70

0,00

Orz

-

-

-

-

Porumb

-

-

-

-

Făină de grâu comun

91,10

42,42

48,70

0,00

Lapte praf integral

601,45

321,47

280,00

0,00

Lapte praf degresat

402,60

200,98

201,60

0,00

Unt

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Zahăr alb

-

-

-

-

Ouă

-

-

38,00

0,00

Cartofi noi

40,95

27,61

13,35

0,00

Grăsime vegetală

-

-

170,00

0,00”

---

ANEXA II

| „(b) | Sume de bază pentru materiile prime agricole luate în considerare la calculul componentelor agricole:







  Materii prime agricole | Suma de bază aplicată în Elveția
  Art.3 al. (2) | Suma de bază aplicată în UE
  Art.4 al. (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF per 100 kg net | EUR per 100 kg net |
| Grâu comun | 24,55 | 0,00 |
| Grâu dur | 1,00 | 0,00 |
| Secară | 17,70 | 0,00 |
| Orz | - | - |
| Porumb | - | - |
| Făină de grâu comun | 39,70 | 0,00 |
| Lapte praf integral | 227,80 | 0,00 |
| Lapte praf degresat | 164,30 | 0,00 |
| Unt | 452,10 | 0,00 |
| Zahăr alb | - | - |
| Ouă | 30,95 | 0,00 |
| Cartofi noi | 10,90 | 0,00 |
| Grăsime vegetală | 138,55 | 0,00” |

„(b)

Sume de bază pentru materiile prime agricole luate în considerare la calculul componentelor agricole:

Materii prime agricole

Suma de bază aplicată în Elveția

Art.3 al. (2)

Suma de bază aplicată în UE

Art.4 al. (2)

CHF per 100 kg net

EUR per 100 kg net

Grâu comun

24,55

0,00

Grâu dur

1,00

0,00

Secară

17,70

0,00

Orz

-

-

Porumb

-

-

Făină de grâu comun

39,70

0,00

Lapte praf integral

227,80

0,00

Lapte praf degresat

164,30

0,00

Unt

452,10

0,00

Zahăr alb

-

-

Ouă

30,95

0,00

Cartofi noi

10,90

0,00

Grăsime vegetală

138,55

0,00”

---