# Euroopa Liidu L 98/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 98 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik19. märts 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 98

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik19. märts 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2021/471, 17. märts 2021, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021) | 1 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2021/472, 17. märts 2021, ühise lähenemisviisi kohta reovees leiduva SARS-CoV-2 ja selle variantide süstemaatilise seire kehtestamiseks ELis | 3 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2021/471, 17. märts 2021, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021)

1

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2021/472, 17. märts 2021, ühise lähenemisviisi kohta reovees leiduva SARS-CoV-2 ja selle variantide süstemaatilise seire kehtestamiseks ELis

3

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 19.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/1

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2021/471,

17. märts 2021,

millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/1826 (ATALANTA/2/2021)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (edaspidi „Atalanta“) ELi vägede juhataja nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema asjakohaseid otsuseid Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (edaspidi „Atalanta“) ELi vägede juhataja nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 1. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1826, (2) millega nimetatakse kapten Diogo ARROTEIA Atalanta ELi vägede juhatajaks. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 1. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1826, (2) millega nimetatakse kapten Diogo ARROTEIA Atalanta ELi vägede juhatajaks.

| (3) | ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada uueks ELi vägede juhatajaks alates 17. märtsist 2021 kapten Luca Pasquale ESPOSITO. Itaalia ametiasutused on teatanud, et kapten Luca Pasquale ESPOSITO edutatakse kontradmiraliks tema nimetamisel ELi vägede juhatajaks. |
| --- | --- |

(3)

ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada uueks ELi vägede juhatajaks alates 17. märtsist 2021 kapten Luca Pasquale ESPOSITO. Itaalia ametiasutused on teatanud, et kapten Luca Pasquale ESPOSITO edutatakse kontradmiraliks tema nimetamisel ELi vägede juhatajaks.

| (4) | ELi sõjaline komitee toetas 9. märtsil 2021 kõnealust soovitust. |
| --- | --- |

(4)

ELi sõjaline komitee toetas 9. märtsil 2021 kõnealust soovitust.

| (5) | Otsus (ÜVJP) 2020/1826 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus (ÜVJP) 2020/1826 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (6) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhatajaks nimetatakse alates 17. märtsist 2021 kontradmiral Luca Pasquale ESPOSITO.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2020/1826 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 17. märtsist 2021.

Brüssel, 17. märts 2021

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

S. FROM-EMMESBERGER

---

(1)  
  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 1. detsembri 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1826, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2020/895 (ATALANTA/3/2020) (ELT L 406, 3.12.2020, lk 60).

2

---

SOOVITUSED

| 19.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/3

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2021/472,

17. märts 2021,

ühise lähenemisviisi kohta reovees leiduva SARS-CoV-2 ja selle variantide süstemaatilise seire kehtestamiseks ELis

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (1) artikli 168 lõike 7 kohaselt on tervishoiupoliitika kindlaksmääramine ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamine ja kättesaadavaks tegemine liikmesriikide pädevuses. Seepärast on liikmesriikide vastutusalas otsustada, milliseid strateegiad nad kasutavad SARS-CoV-2 esinemise jälgimiseks oma elanike hulgas, võttes arvesse epidemioloogilist ja sotsiaalset olukorda. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (1) artikli 168 lõike 7 kohaselt on tervishoiupoliitika kindlaksmääramine ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamine ja kättesaadavaks tegemine liikmesriikide pädevuses. Seepärast on liikmesriikide vastutusalas otsustada, milliseid strateegiad nad kasutavad SARS-CoV-2 esinemise jälgimiseks oma elanike hulgas, võttes arvesse epidemioloogilist ja sotsiaalset olukorda.

| (2) | Nagu teatati 11. novembril 2020, (2) kavatseb komisjon teha ettepaneku luua ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA), mis tugevdab liidu valmisolekut ja reageerimisvõimet seoses uute ja tekkivate piiriüleste ohtudega inimeste tervisele. HERA ülesanne on võimaldada liidul ja selle liikmesriikidel rakendada tervisega seotud hädaolukorras kiiresti kõige kõrgetasemelisemaid meditsiinilisi ja muid meetmeid, hõlmates kogu väärtusahela alates väljatöötamisest kuni levitamise ja kasutamiseni. |
| --- | --- |

(2)

Nagu teatati 11. novembril 2020, (2) kavatseb komisjon teha ettepaneku luua ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus (HERA), mis tugevdab liidu valmisolekut ja reageerimisvõimet seoses uute ja tekkivate piiriüleste ohtudega inimeste tervisele. HERA ülesanne on võimaldada liidul ja selle liikmesriikidel rakendada tervisega seotud hädaolukorras kiiresti kõige kõrgetasemelisemaid meditsiinilisi ja muid meetmeid, hõlmates kogu väärtusahela alates väljatöötamisest kuni levitamise ja kasutamiseni.

| (3) | Sel aastal käivitab komisjon mitu ettevalmistavat meedet, mis panevad aluse HERA-le ja on aluseks liidu pikaajalisele valmisolekule rahvatervisega seotud hädaolukordadeks. 17. veebruaril 2021 võttis komisjon vastu Euroopa biokaitseks valmisoleku kava „HERA Incubator“, milles esitati ettepanek võtta viivitamata meetmeid, et Euroopa oleks valmis toime tulema SARS-CoV-2 variantidega seotud suurenenud ohuga (3). |
| --- | --- |

(3)

Sel aastal käivitab komisjon mitu ettevalmistavat meedet, mis panevad aluse HERA-le ja on aluseks liidu pikaajalisele valmisolekule rahvatervisega seotud hädaolukordadeks. 17. veebruaril 2021 võttis komisjon vastu Euroopa biokaitseks valmisoleku kava „HERA Incubator“, milles esitati ettepanek võtta viivitamata meetmeid, et Euroopa oleks valmis toime tulema SARS-CoV-2 variantidega seotud suurenenud ohuga (3).

| (4) | Uued viirusevariandid arenevad ja levivad Euroopas ja kogu maailmas. Mõne variandi suurem edasikanduvus ja kalduvus põhjustada haiguse raskemat kulgu ohustavad viiruse vastu võitlemist. Seepärast on oluline kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid nende variantide võimalikult kiireks avastamiseks, et reageerida asjakohaselt ja õigel ajal. |
| --- | --- |

(4)

Uued viirusevariandid arenevad ja levivad Euroopas ja kogu maailmas. Mõne variandi suurem edasikanduvus ja kalduvus põhjustada haiguse raskemat kulgu ohustavad viiruse vastu võitlemist. Seepärast on oluline kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid nende variantide võimalikult kiireks avastamiseks, et reageerida asjakohaselt ja õigel ajal.

| (5) | Üks tegevusvaldkondadest, millele HERA Incubator peab keskenduma, on praeguste ja tulevaste SARS-CoV-2 variantide kiire avastamine. Liikmesriikide kogemused selles valdkonnas on näidanud, et SARS-CoV-2 ja selle variantide seire reovees võib olla kulutõhus, kiire ja usaldusväärne allikas, mis annab teavet SARS-CoV-2 leviku kohta elanikkonnas ning see võib olla suurema genoomi- ja epidemioloogilise seire väärtuslik osa. |
| --- | --- |

(5)

Üks tegevusvaldkondadest, millele HERA Incubator peab keskenduma, on praeguste ja tulevaste SARS-CoV-2 variantide kiire avastamine. Liikmesriikide kogemused selles valdkonnas on näidanud, et SARS-CoV-2 ja selle variantide seire reovees võib olla kulutõhus, kiire ja usaldusväärne allikas, mis annab teavet SARS-CoV-2 leviku kohta elanikkonnas ning see võib olla suurema genoomi- ja epidemioloogilise seire väärtuslik osa.

| (6) | Reoveeseiret tuleks käsitada COVID-19 seire- ja testimisstrateegiaid täiendava sõltumatu lähenemisviisina. Nagu on rõhutatud komisjoni 28. oktoobri 2020. aasta soovituses testimisstrateegiate, sealhulgas antigeeni kiirtestide kasutamise kohta, (4) on valmisoleku ja COVID-19-le reageerimise olulised aspektid usaldusväärsed testimisstrateegiad ja piisav testimissuutlikkus. Nagu on rõhutatud ka komisjoni 2. detsembri 2020. aasta teatises „COVID-19st hoidumine talvekuudel“ (5) ja 19. jaanuari 2021. aasta teatises „Ühiste jõududega COVID-19 vastu“, (6) on testimine endiselt COVID-19 pandeemia seire, ohjamise ja leevendamise oluline element. Kuna testimisstrateegiad on COVID-19 tõrjestrateegiates kesksel kohal, tuleb riiklikke testimisstrateegiaid kiiresti ajakohastada, et võtta nendes arvesse uusi variante. SARS-CoV-2 seire reovees võib anda olulist täiendavat ja sõltumatut teavet rahvatervisega seotud otsuste tegemiseks praeguse COVID-19 pandeemia ajal. Seega peaksid SARS-CoV-2 viiruse tuvastamise riiklikud testimisstrateegiad reoveeseiret süstemaatilisemalt kaasama. |
| --- | --- |

(6)

Reoveeseiret tuleks käsitada COVID-19 seire- ja testimisstrateegiaid täiendava sõltumatu lähenemisviisina. Nagu on rõhutatud komisjoni 28. oktoobri 2020. aasta soovituses testimisstrateegiate, sealhulgas antigeeni kiirtestide kasutamise kohta, (4) on valmisoleku ja COVID-19-le reageerimise olulised aspektid usaldusväärsed testimisstrateegiad ja piisav testimissuutlikkus. Nagu on rõhutatud ka komisjoni 2. detsembri 2020. aasta teatises „COVID-19st hoidumine talvekuudel“ (5) ja 19. jaanuari 2021. aasta teatises „Ühiste jõududega COVID-19 vastu“, (6) on testimine endiselt COVID-19 pandeemia seire, ohjamise ja leevendamise oluline element. Kuna testimisstrateegiad on COVID-19 tõrjestrateegiates kesksel kohal, tuleb riiklikke testimisstrateegiaid kiiresti ajakohastada, et võtta nendes arvesse uusi variante. SARS-CoV-2 seire reovees võib anda olulist täiendavat ja sõltumatut teavet rahvatervisega seotud otsuste tegemiseks praeguse COVID-19 pandeemia ajal. Seega peaksid SARS-CoV-2 viiruse tuvastamise riiklikud testimisstrateegiad reoveeseiret süstemaatilisemalt kaasama.

| (7) | Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) korraldas 30. novembril 2020 ekspertidega konsulteerimise rahvatervise vajaduste teemal seoses SARS-CoV-2 seirega reovees (7) ja selle käigus jõuti järeldusele, et SARS-CoV-2 seire reovees võib anda rahvaterviseasutustele olulist täiendavat ja sõltumatut teavet. See ei asenda siiski olemasolevaid COVID-19 testimiseks kasutavaid lähenemisviise ja strateegiaid. Reoveeseire on vahend, mis võimaldab jälgida suundumusi, aga see ei ole täiuslik vahend, mis võimaldaks teha järeldusi COVID-19 leviku kohta elanikkonna hulgas. Reoveeseire saab epideemia eri etappides täita erinevaid eesmärke. |
| --- | --- |

(7)

Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) korraldas 30. novembril 2020 ekspertidega konsulteerimise rahvatervise vajaduste teemal seoses SARS-CoV-2 seirega reovees (7) ja selle käigus jõuti järeldusele, et SARS-CoV-2 seire reovees võib anda rahvaterviseasutustele olulist täiendavat ja sõltumatut teavet. See ei asenda siiski olemasolevaid COVID-19 testimiseks kasutavaid lähenemisviise ja strateegiaid. Reoveeseire on vahend, mis võimaldab jälgida suundumusi, aga see ei ole täiuslik vahend, mis võimaldaks teha järeldusi COVID-19 leviku kohta elanikkonna hulgas. Reoveeseire saab epideemia eri etappides täita erinevaid eesmärke.

| (8) | Täpsemalt saab reoveeseiret kasutada ennetavaks või varajaseks hoiatamiseks, sest viiruse avastamist reovees tuleks pidada märgiks võimalikust pandeemia (taas)puhkemisest. Samuti võivad viiruse puudumisele reovees osutavad tulemused tähendada, et antud piirkonda võib pidada väiksema riskiga piirkonnaks. Tulemuste suundumuste analüüs aitab ka järgida viiruse edasikandumise piiramiseks kehtestatud meetmete tõhusust. Viiruse (SARS-CoV-2 variantide) kontsentratsiooni suundumuste jälgimist reovees saab seega võtta valmisoleku- ja reageerimismeetmete kavandamisel arvesse. |
| --- | --- |

(8)

Täpsemalt saab reoveeseiret kasutada ennetavaks või varajaseks hoiatamiseks, sest viiruse avastamist reovees tuleks pidada märgiks võimalikust pandeemia (taas)puhkemisest. Samuti võivad viiruse puudumisele reovees osutavad tulemused tähendada, et antud piirkonda võib pidada väiksema riskiga piirkonnaks. Tulemuste suundumuste analüüs aitab ka järgida viiruse edasikandumise piiramiseks kehtestatud meetmete tõhusust. Viiruse (SARS-CoV-2 variantide) kontsentratsiooni suundumuste jälgimist reovees saab seega võtta valmisoleku- ja reageerimismeetmete kavandamisel arvesse.

| (9) | Seepärast on äärmiselt oluline, et liikmesriigid kehtestaksid tõhusad reoveeseiresüsteemid, millega tagatakse, et asjakohased andmed edastatakse viivitamata pädevatele terviseametitele. Kogemused näitavad, et uue reoveeseiresüsteemi loomine ei võta aega kauem kui kuus kuud, kuna reoveekäitlejatel on oma käitistes eri parameetrite jälgimise kogemus. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast on äärmiselt oluline, et liikmesriigid kehtestaksid tõhusad reoveeseiresüsteemid, millega tagatakse, et asjakohased andmed edastatakse viivitamata pädevatele terviseametitele. Kogemused näitavad, et uue reoveeseiresüsteemi loomine ei võta aega kauem kui kuus kuud, kuna reoveekäitlejatel on oma käitistes eri parameetrite jälgimise kogemus.

| (10) | Ühised proovivõtu-, mõõtmis- ja analüüsimeetodid tuleks teha kättesaadavaks ja neid tuleks praktikas kasutada, et tagada kogutud andmete usaldusväärsus ja võrreldavus. |
| --- | --- |

(10)

Ühised proovivõtu-, mõõtmis- ja analüüsimeetodid tuleks teha kättesaadavaks ja neid tuleks praktikas kasutada, et tagada kogutud andmete usaldusväärsus ja võrreldavus.

| (11) | Väga oluline on toetada parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, aga ka kolmandate riikidega, kellel ei pruugi olla juurdepääsu tavapäraste testimistavadega saadavatele andmetele. Selleks on oluline innustada liikmesriike osalema tulevases Euroopa teabevahetusplatvormis. |
| --- | --- |

(11)

Väga oluline on toetada parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel, aga ka kolmandate riikidega, kellel ei pruugi olla juurdepääsu tavapäraste testimistavadega saadavatele andmetele. Selleks on oluline innustada liikmesriike osalema tulevases Euroopa teabevahetusplatvormis.

| (12) | Vajaduse korral ning selleks, et kiirendada ja toetada käesolevas soovituses sätestatud meetmete rakendamist, tehakse kättesaadavaks ELi vahendid, et toetada reoveeseiret ja analüüsida variantide esinemist reovees süstemaatiliselt. See võimaldab liikmesriikidel kiirendada reoveeseire ja -analüüsi kasutuselevõttu, tagades samal ajal SARS-CoV-2 ja selle variantide reovees esinemise korrapärase analüüsi. |
| --- | --- |

(12)

Vajaduse korral ning selleks, et kiirendada ja toetada käesolevas soovituses sätestatud meetmete rakendamist, tehakse kättesaadavaks ELi vahendid, et toetada reoveeseiret ja analüüsida variantide esinemist reovees süstemaatiliselt. See võimaldab liikmesriikidel kiirendada reoveeseire ja -analüüsi kasutuselevõttu, tagades samal ajal SARS-CoV-2 ja selle variantide reovees esinemise korrapärase analüüsi.

| (13) | Kuigi reoveeseireks vajalike andmete kogumise taristu keskendub SARS-CoV-2 seirele praeguse rahvatervise pandeemia kontekstis, on soovitatava seiresüsteemi ja -korra kehtestamisel SARS-CoV-2 seirest kaugemale ulatuv lisaväärtus. See seiresüsteem annab varajase hoiatuse muude probleemsete patogeenide võimalike puhangute või muude probleemsete uute saasteainetega seotud ohtude kohta. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi reoveeseireks vajalike andmete kogumise taristu keskendub SARS-CoV-2 seirele praeguse rahvatervise pandeemia kontekstis, on soovitatava seiresüsteemi ja -korra kehtestamisel SARS-CoV-2 seirest kaugemale ulatuv lisaväärtus. See seiresüsteem annab varajase hoiatuse muude probleemsete patogeenide võimalike puhangute või muude probleemsete uute saasteainetega seotud ohtude kohta.

| (14) | Pidades silmas nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ (8) käimasolevat läbivaatamist, on oluline koguda liikmesriikidelt teavet nende kogemuste kohta reovees esinevate tervise seisukohast oluliste parameetrite jälgimisel. See võib aidata kindlaks teha tervisega seotud asjakohaseid parameetreid, mida tuleb reovees korrapäraselt jälgida. |
| --- | --- |

(14)

Pidades silmas nõukogu direktiivi 91/271/EMÜ (8) käimasolevat läbivaatamist, on oluline koguda liikmesriikidelt teavet nende kogemuste kohta reovees esinevate tervise seisukohast oluliste parameetrite jälgimisel. See võib aidata kindlaks teha tervisega seotud asjakohaseid parameetreid, mida tuleb reovees korrapäraselt jälgida.

| (15) | Käesolev soovitus on osa COVID-19 vastastest meetmetest, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt oma 17. märtsi 2021. aasta teatisele „Ühiselt Euroopa ohutu taasavamise poole“. Käesolevas soovituses esitatud meetmeid tuleb tõlgendada ELi laiema algatuse kontekstis ning need tuginevad liikmesriikides ja kogu maailmas järgitavatele parimatele tavadele. Need põhinevad ka komisjoni reoveeseire projekti (9) tulemustel ja tulemustel, mis saadi WHO korraldatud konsultatsiooni käigus, mis käsitles rahvatervise vajadusi seoses SARS-CoV-2 seirega reovees (10). |
| --- | --- |

(15)

Käesolev soovitus on osa COVID-19 vastastest meetmetest, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt oma 17. märtsi 2021. aasta teatisele „Ühiselt Euroopa ohutu taasavamise poole“. Käesolevas soovituses esitatud meetmeid tuleb tõlgendada ELi laiema algatuse kontekstis ning need tuginevad liikmesriikides ja kogu maailmas järgitavatele parimatele tavadele. Need põhinevad ka komisjoni reoveeseire projekti (9) tulemustel ja tulemustel, mis saadi WHO korraldatud konsultatsiooni käigus, mis käsitles rahvatervise vajadusi seoses SARS-CoV-2 seirega reovees (10).

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Soovituse eesmärk

| (1) | Soovituse eesmärk on aidata liikmesriikidel luua kogu liidus reoveeseiresüsteemid, mis toimivad täiendava andmekogumis- ja -juhtimisvahendina COVID-19 pandeemia ajal ja keskenduvad SARS-CoV-2 variantide tekkele ja levikule. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Käesolevas soovituses esitatakse suunised, millega innustatakse liikmesriike kasutama reoveeseiret süstemaatilisemalt ja lisama selle riiklikesse testimisstrateegiatesse. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Eelkõige esitatakse selles liikmesriikidele suunised selle kohta, kuidas kavandada ja hallata SARS-CoV-2 reoveeseiresüsteeme ning edastada kogutud andmed kiiresti pädevatele terviseametitele. Sellega edendatakse tõhusate reoveeseirestrateegiate miinimumnõudeid ning ühiste proovivõtu-, testimis- ja andmeanalüüsimeetodite kasutamist. Sellega toetatakse tulemuste ja parimate tavade jagamist Euroopa teabevahetusplatvormi kaudu. |
| --- | --- |

(3)

Reoveeseire

| (4) | Liikmesriikidel soovitatakse tungivalt võtta võimalikult kiiresti ja hiljemalt 1. oktoobriks 2021 kasutusele riiklik reoveeseiresüsteem, mille eesmärk on koguda andmeid SARS-CoV-2 ja selle variantide kohta reovees. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Seiresüsteem peaks katma märkimisväärset osa liikmesriigi elanikkonnast. Seiresüsteem peaks vähemalt hõlmama üle 150 000 elanikuga linnadest pärit reovett, soovitatava proovivõtusagedusega vähemalt kaks korda nädalas. Vajaduse korral võib valida täiendavaid proovivõtukohti, et hõlmata piisav osa elanikkonnast või paremini mõista viiruse levikut, mis on seotud elanike võimaliku liikumisega läbi eri territooriumide (nt turismipiirkonnad suvehooajal). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Proovivõtmise miinimumsagedust ja geograafilist ulatust tuleks kohandada vastavalt epidemioloogilisele olukorrale:






  (a) | kui pädevad rahvaterviseasutused leiavad, et kohaliku epidemioloogilise olukorra põhjal ei kujuta pandeemia endast ohtu kohalikule elanikkonnale, tuleks minimaalset proovivõtusagedust vähendada ühe korrani nädalas; |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

kui pädevad rahvaterviseasutused leiavad, et kohaliku epidemioloogilise olukorra põhjal ei kujuta pandeemia endast ohtu kohalikule elanikkonnale, tuleks minimaalset proovivõtusagedust vähendada ühe korrani nädalas;

| (b) | kui haigus esineb ainult territooriumi mõnes osas, tuleks minimaalset proovivõtusagedust vastavalt kohalikele oludele kas vähendada või suurendada. |
| --- | --- |

(b)

kui haigus esineb ainult territooriumi mõnes osas, tuleks minimaalset proovivõtusagedust vastavalt kohalikele oludele kas vähendada või suurendada.

| (7) | Proovid tuleks võtta reoveepuhasti sisenditest või vajaduse korral ülesvoolu reoveekogumisvõrkudest. SARS-CoV-2 viiruse ja selle variantide esinemist tuleks korrapäraselt analüüsida, ideaaljuhul kaks korda kuus. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kui on vaja täpsemat teavet, et paremini kaardistada viiruse ja selle variantide esinemist, sealhulgas haavatavates kogukondades, peaks täiendav õigeaegne proovivõtt ja analüüs toimuma reovee kogumisvõrgu sihipäraselt valitud kohtades, mis esindavad asjaomast elanikkonda. Proovivõtukohad ja -sagedus tuleks kindlaks määrata vastavalt kohalikele vajadustele (nt peamised reoveekogumisalad ja huvipakkuvad allsüsteemid, mis on ühendatud näiteks linnaosade, haiglate, koolide, ülikoolilinnakute, lennujaamade ja muude transpordisõlmede, vanadekodude ning vanglatega). |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Liikmesriigid peaksid tagama, et reoveeseire tulemused saadetakse viivitamata elektrooniliselt pädevatele rahvaterviseasutustele ja Euroopa teabevahetusplatvormile, kui platvorm hakkab toimima. Varajase hoiatamise eesmärgil tuleks iga proovi analüüsitulemused registreerida võimalikult kiiresti ja eelistatavalt hiljemalt 48 tunni jooksul pärast proovi võtmist. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Et tagada tulemuste asjakohane tõlgendamine ja kohandada seiresüsteemi rahvatervise vajadustele vastavalt, innustatakse liikmesriike looma tervise- ja reoveealaseid pädevaid asutusi hõlmavaid asjakohaseid struktuure, mille eesmärk on ühendada ja siduda asjakohased andmekogumid ning koordineerida tulemuste tõlgendamist ja nendest teavitamist. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Liikmesriigid peaksid pöörama suurt tähelepanu eetilistele kaalutlustele: reoveeseire on rahvatervise seire lahutamatu osa ja peaks seetõttu vastama samadele eetilistele põhimõtetele, mis on sätestatud WHO 2017. aasta suunistes rahvatervise järelevalve eetikaküsimuste kohta (11). |
| --- | --- |

(11)

Proovivõtu- ja analüüsimeetodid

| (12) | Selleks et proovivõtu- ja analüüsimeetodid oleksid võrreldavad ja usaldusväärsed, peaksid liikmesriigid tagama, et:






  (a) | proovid kogutakse 24 tunni jooksul, kasutades nende võtmiseks vooluhulka või aega arvestavat liitproovide võtmise vahendit, ja need võetakse võimaluse korral kuival ajal või korrigeeritakse ilmastikunähtuste mõju suhtes, normaliseerides need proovivõtu ajal 24-tunnise reovee voolu hulga ja kanalisatsiooniga ühendatud elanikkonna suuruse järgi, et arvutada viiruskoormus inimese kohta päevas; |
| --- | --- | --- |

(12)

(a)

proovid kogutakse 24 tunni jooksul, kasutades nende võtmiseks vooluhulka või aega arvestavat liitproovide võtmise vahendit, ja need võetakse võimaluse korral kuival ajal või korrigeeritakse ilmastikunähtuste mõju suhtes, normaliseerides need proovivõtu ajal 24-tunnise reovee voolu hulga ja kanalisatsiooniga ühendatud elanikkonna suuruse järgi, et arvutada viiruskoormus inimese kohta päevas;

| (b) | analüüsid tehakse laborites, kus kasutatakse asjakohaseid RT-PCR-meetodeid kvaliteedijuhtimise standardtingimustes; |
| --- | --- |

(b)

analüüsid tehakse laborites, kus kasutatakse asjakohaseid RT-PCR-meetodeid kvaliteedijuhtimise standardtingimustes;

| (c) | variantide tuvastamine toimub nõuetekohaselt dokumenteeritud geenijärjestuse määramise meetodite alusel; |
| --- | --- |

(c)

variantide tuvastamine toimub nõuetekohaselt dokumenteeritud geenijärjestuse määramise meetodite alusel;

| (d) | laborid osalevad akrediteeritud teenuseosutajate korraldatud asjakohastes pädevuskatsetes ja kasutavad võimaluse korral (sertifitseeritud) etalonaineid; |
| --- | --- |

(d)

laborid osalevad akrediteeritud teenuseosutajate korraldatud asjakohastes pädevuskatsetes ja kasutavad võimaluse korral (sertifitseeritud) etalonaineid;

| (e) | järgitakse lisas esitatud konkreetseid kvaliteedistandardeid. |
| --- | --- |

(e)

järgitakse lisas esitatud konkreetseid kvaliteedistandardeid.

Liidupoolse koordineerimise toetamine

| (13) | Liikmesriike innustatakse osalema jõupingutustes, mida komisjon teeb tihedas koostöös Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse (ECDC) ja teiste ELi asutustega, et tagada parimate tavade ja tulemuste jagamine, mis võimaldab rahvaterviseprobleemidele asjakohaselt ja õigel ajal reageerida, ning samuti tagada selliste tulemuste asjakohane tõlgendamine või kasutamine. Selleks soovitatakse liikmesriikidel tungivalt osaleda komisjoni loodavas Euroopa teabevahetusplatvormis, mis keskendub järgmisele:






  (a) | parimate tavade kogumine nii liikmesriikidest kui ka mujalt ja nende tavade jagamine; |
| --- | --- | --- |

(13)

(a)

parimate tavade kogumine nii liikmesriikidest kui ka mujalt ja nende tavade jagamine;

| (b) | reoveeseire tulemuste kogumine; |
| --- | --- |

(b)

reoveeseire tulemuste kogumine;

| (c) | proovivõtu- ja analüüsimeetodite avaldamine ja korrapärane ajakohastamine; |
| --- | --- |

(c)

proovivõtu- ja analüüsimeetodite avaldamine ja korrapärane ajakohastamine;

| (d) | loendi koostamine vabatahtlikest ekspertidest, kes tegelevad reoveeseirega ning kasutavad reoveeseiret haiguste ennetamisel ja tõrjel; |
| --- | --- |

(d)

loendi koostamine vabatahtlikest ekspertidest, kes tegelevad reoveeseirega ning kasutavad reoveeseiret haiguste ennetamisel ja tõrjel;

| (e) | lähenemisviiside interkalibreerimist ja parimate tavade jagamist edendava koostöökeskkonna loomine. |
| --- | --- |

(e)

lähenemisviiside interkalibreerimist ja parimate tavade jagamist edendava koostöökeskkonna loomine.

| (14) | Liikmesriike kutsutakse üles andma tagasisidet oma kogemuste kohta selles valdkonnas, et toetada komisjoni tööd reovees korrapäraselt jälgitavate asjakohaste tervisega seotud parameetrite kindlaksmääramisel. Sellega seoses tuleks kaaluda laiemat seiret, mis ulatub rahvatervisest kaugemale. Liikmesriike kutsutakse üles eelkõige teatama uute saasteainete, uute patogeenide, narkootikumide, ravimite, mikroplasti või antimikroobikumide reoveeseire tulemustest. |
| --- | --- |

(14)

Rahvusvaheline mõõde

| (15) | Liikmesriikidel soovitatakse tungivalt:






  (a) | jagada rahvusvahelisel tasandil parimaid tavasid, et veelgi ühtlustada SARS-CoV-2 reoveeseiret; |
| --- | --- | --- |

(15)

(a)

jagada rahvusvahelisel tasandil parimaid tavasid, et veelgi ühtlustada SARS-CoV-2 reoveeseiret;

| (b) | aidata kolmandatel riikidel, kellel on piiratud juurdepääs muudele teabeallikatele, kasutada reoveeseiret selleks, et jälgida viiruse esinemist oma elanikkonna hulgas; |
| --- | --- |

(b)

aidata kolmandatel riikidel, kellel on piiratud juurdepääs muudele teabeallikatele, kasutada reoveeseiret selleks, et jälgida viiruse esinemist oma elanikkonna hulgas;

| (c) | edendada alalist koostööd tihedas koostöös WHOga, kuid ka teiste edasijõudnud partneritega, kes on loonud oma seiresüsteemid. |
| --- | --- |

(c)

edendada alalist koostööd tihedas koostöös WHOga, kuid ka teiste edasijõudnud partneritega, kes on loonud oma seiresüsteemid.

Aruandlus – parimate tavade jagamine

| (16) | Käesolevale soovitusele vastamise koordineerimiseks soovitatakse liikmesriikidel määrata 1. aprilliks 2021 kuni kaks kontaktpunkti, kes esindavad rahvatervise ja reovee valdkonna pädevaid asutusi. |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Liikmesriike kutsutakse üles teatama komisjonile 15. maiks 2021 käesolevate soovituste alusel võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(17)

Brüssel, 17. märts 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:12012E/TXT:et:PDF

1

(2)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A52020DC0724&qid=1605690513438

2

(3)  COM(2021) 78 final, HERA Incubator – COVID-19 variantidega seotud ohu ühine ennetamine, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?qid=1615981482713&uri=CELEX%3A52021DC0078.

3

(4)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32020H1595

4

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/ALL/?uri=COM:2020:786:FIN

5

(6)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=COM:2021:35:FIN

6

(7)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/339487/WHO-EURO-2021-1965-41716-57097-eng.pdf

7

(8)  Nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiv 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40).

8

(9)  https://ec.europa.eu/environment/water/water-urbanwaste/info/pdf/Waste%20Waters%20and%20Covid%2019%20MEMO.pdf

9

(10)  https://www.euro.who.int/en/health-topics/environment-and-health/water-and-sanitation/publications/2021/expert-consultation-on-public-health-needs-related-to-surveillance-of-sars-cov-2-in-wastewater-summary-report-virtual-meeting,-30-november-2020

10

(11)  WHO guidelines on ethical issues in public health surveillance, http://apps.who.int/iris/bitstream/10665/255721/1/9789241512657-eng.pdf?ua=1.

11

---

LISA

Konkreetsed kvaliteedistandardid

(1)   PCRi /digitaalse PCRi (polümeraasi ahelreaktsioon) standardid

| (a) | Reaalaja polümeraasi ahelreaktsiooni (RT-qPCR) lävitsükli väärtus peaks olema alla 40, et saaks kinnitada proovi positiivsust kas qPCR (kvantitatiivne polümeraasi ahelreaktsioon) analüüsi tegemiseks või järjendamiseks. |
| --- | --- |

(a)

Reaalaja polümeraasi ahelreaktsiooni (RT-qPCR) lävitsükli väärtus peaks olema alla 40, et saaks kinnitada proovi positiivsust kas qPCR (kvantitatiivne polümeraasi ahelreaktsioon) analüüsi tegemiseks või järjendamiseks.

| (b) | Kasutada võib RT-qPCRile alternatiivseid kvantitatiivseid analüüsimeetodeid (nagu digitaalne polümeraasi ahelreaktsioon – dPCR), tingimusel et nendega saavutatakse RT-qPCRiga samaväärsed tulemused ning nende suhtes kohaldatakse samaväärseid kvaliteedinõudeid nagu RT-qPCRi puhul. |
| --- | --- |

(b)

Kasutada võib RT-qPCRile alternatiivseid kvantitatiivseid analüüsimeetodeid (nagu digitaalne polümeraasi ahelreaktsioon – dPCR), tingimusel et nendega saavutatakse RT-qPCRiga samaväärsed tulemused ning nende suhtes kohaldatakse samaväärseid kvaliteedinõudeid nagu RT-qPCRi puhul.

| (c) | Kõiki proove tuleks analüüsida vähemalt kahe paralleelproovina, et vältida valepositiivseid või valenegatiivseid tulemusi. |
| --- | --- |

(c)

Kõiki proove tuleks analüüsida vähemalt kahe paralleelproovina, et vältida valepositiivseid või valenegatiivseid tulemusi.

| (d) | Reaalaja polümeraasi ahelreaktsiooni analüüsil tuleks kasutada kontrollproove, mis on piisavad, et hinnata vähemalt kontsentreerimis- ja ekstraheerimisetappide tõhusust ning reaktsiooni olulise inhibeerimise puudumist. |
| --- | --- |

(d)

Reaalaja polümeraasi ahelreaktsiooni analüüsil tuleks kasutada kontrollproove, mis on piisavad, et hinnata vähemalt kontsentreerimis- ja ekstraheerimisetappide tõhusust ning reaktsiooni olulise inhibeerimise puudumist.

| (e) | Iga katse peab hõlmama asjakohaseid standardaineproove (vähemalt kolmepunktine lahjenduste seeria kolme paralleelproovina; lahjenduste valmistamiseks on kasutatud sünteetilist SARS-CoV-2 RNAd) ning positiivseid ja negatiivseid kontrollproove, et määrata, kas PCR/qPCR-katse andis usaldusväärseid tulemusi. |
| --- | --- |

(e)

Iga katse peab hõlmama asjakohaseid standardaineproove (vähemalt kolmepunktine lahjenduste seeria kolme paralleelproovina; lahjenduste valmistamiseks on kasutatud sünteetilist SARS-CoV-2 RNAd) ning positiivseid ja negatiivseid kontrollproove, et määrata, kas PCR/qPCR-katse andis usaldusväärseid tulemusi.

| (f) | Positiivsete proovide kvantifitseerimistsükli (Cq) läviväärtuseks tuleks määrata 5 tsüklit enne amplifitseerimise lõpetamist, et vältida hiliste fluorestsentssignaalide väärtõlgendamist. |
| --- | --- |

(f)

Positiivsete proovide kvantifitseerimistsükli (Cq) läviväärtuseks tuleks määrata 5 tsüklit enne amplifitseerimise lõpetamist, et vältida hiliste fluorestsentssignaalide väärtõlgendamist.

| (g) | Selleks, et võtta arvesse mis tahes võimalikku saastumist RNA ekstraheerimisel, tuleks kasutada negatiivset ekstraheerimise kontrollproovi. |
| --- | --- |

(g)

Selleks, et võtta arvesse mis tahes võimalikku saastumist RNA ekstraheerimisel, tuleks kasutada negatiivset ekstraheerimise kontrollproovi.

(2)   Järgmise põlvkonna järjendamise standardid

| (a) | Saada tuleb vähemalt 1 miljon lugemit proovi kohta ja lugemi pikkus peaks olema üle 100 aluspaari (1). |
| --- | --- |

(a)

Saada tuleb vähemalt 1 miljon lugemit proovi kohta ja lugemi pikkus peaks olema üle 100 aluspaari (1).

| (b) | Reovee analüüsimisel suure läbilaskevõimega järjendamise tehnoloogiaga tuleks mutatsioonide paremaks kirjeldamiseks teatada vähemalt kolmest geneetilisest markerist iga variandi kohta. |
| --- | --- |

(b)

Reovee analüüsimisel suure läbilaskevõimega järjendamise tehnoloogiaga tuleks mutatsioonide paremaks kirjeldamiseks teatada vähemalt kolmest geneetilisest markerist iga variandi kohta.

(3)   Normaliseerimisstandardid

| (a) | Viiruse geenikoopiate arv tuleks normaliseerida kanalisatsioonisüsteemi kasutavate inimeste arvu ning reovee vooluhulga järgi, et erinevate piirkondade kohta saadud mõõtmistulemusi saaks paremini võrrelda. |
| --- | --- |

(a)

Viiruse geenikoopiate arv tuleks normaliseerida kanalisatsioonisüsteemi kasutavate inimeste arvu ning reovee vooluhulga järgi, et erinevate piirkondade kohta saadud mõõtmistulemusi saaks paremini võrrelda.

| (b) | Selleks soovitatakse kasutada täiendavaid normaliseerimisproove, mis sisaldavad crAss-faagi (c) või pipra kergpälmesuse viirust (pepper mild mottle virus). |
| --- | --- |

(b)

Selleks soovitatakse kasutada täiendavaid normaliseerimisproove, mis sisaldavad crAss-faagi (c) või pipra kergpälmesuse viirust (pepper mild mottle virus).

| (c) | Kui ühegi punktis b osutatud viiruse kohta ei ole võimalik andmeid saada, võib kasutada alternatiivseid parameetreid, tingimusel et need võimaldavad samaväärseid korrektsioone selliste viiruskoormuse kõikumist põhjustavate meteoroloogiliste või muude mõjude suhtes, mis ei ole pandeemiaga seotud, näiteks sademed või muud meteoroloogilised mõjud. |
| --- | --- |

(c)

Kui ühegi punktis b osutatud viiruse kohta ei ole võimalik andmeid saada, võib kasutada alternatiivseid parameetreid, tingimusel et need võimaldavad samaväärseid korrektsioone selliste viiruskoormuse kõikumist põhjustavate meteoroloogiliste või muude mõjude suhtes, mis ei ole pandeemiaga seotud, näiteks sademed või muud meteoroloogilised mõjud.

---

(1)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Sequencing-of-SARS-CoV-2-first-update.pdf

---