# Euroopa Liidu L 99I/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 099I |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik22. märts 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 099I

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik22. märts 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/478, 22. märts 2021, millega rakendatakse määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/479, 22. märts 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid | 13 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/480, 22. märts 2021, millega rakendatakse määrust (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid | 15 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/481, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid | 25 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/482, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid | 37 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/483, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid | 40 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/478, 22. märts 2021, millega rakendatakse määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/479, 22. märts 2021, millega muudetakse määrust (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid

13

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/480, 22. märts 2021, millega rakendatakse määrust (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid

15

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/481, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid

25

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/482, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid

37

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/483, 22. märts 2021, millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid

40

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | LI 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

LI 99/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/478,

22. märts 2021,

millega rakendatakse määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2020. aasta määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 14 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu määruse (EL) 2020/1998. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu määruse (EL) 2020/1998.

| (2) | Kõrge esindaja tegi 8. detsembril 2020 Euroopa Liidu nimel avalduse kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kohta, milles liit ja selle liikmesriigid kinnitasid taas oma kindlat pühendumust inimõiguste edendamisele ja kaitsmisele kogu maailmas. Kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim rõhutab liidu otsustavust suurendada oma ülemaailmset rolli inimõiguste raskete rikkumiste vastases võitluses. Liidu strateegiline eesmärk on tagada, et iga inimene saaks oma inimõigusi tegelikult kasutada. Inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamine on liidu ning liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiväärtused. |
| --- | --- |

(2)

Kõrge esindaja tegi 8. detsembril 2020 Euroopa Liidu nimel avalduse kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kohta, milles liit ja selle liikmesriigid kinnitasid taas oma kindlat pühendumust inimõiguste edendamisele ja kaitsmisele kogu maailmas. Kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim rõhutab liidu otsustavust suurendada oma ülemaailmset rolli inimõiguste raskete rikkumiste vastases võitluses. Liidu strateegiline eesmärk on tagada, et iga inimene saaks oma inimõigusi tegelikult kasutada. Inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamine on liidu ning liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiväärtused.

| (3) | Nõukogu võttis 2. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/372 (2) ja rakendusmääruse (EL) 2021/371, (3) millega kanti loetellu neli Venemaa isikut, kes on osalenud inimõiguste rasketes rikkumistes Venemaal, sealhulgas meelevaldsetes vahistamistes ja kinnipidamistes, rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse ning arvamus- ja väljendusvabaduse ulatuslikus ja süstemaatilises mahasurumises. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 2. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/372 (2) ja rakendusmääruse (EL) 2021/371, (3) millega kanti loetellu neli Venemaa isikut, kes on osalenud inimõiguste rasketes rikkumistes Venemaal, sealhulgas meelevaldsetes vahistamistes ja kinnipidamistes, rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse ning arvamus- ja väljendusvabaduse ulatuslikus ja süstemaatilises mahasurumises.

| (4) | Liit tunneb jätkuvalt sügavat muret maailma eri paigus toimuvate selliste inimõiguste raskete rikkumiste pärast nagu piinamine, kohtuväline hukkamine, kadunuks jääma sundimine või süstemaatiline sunniviisilise töö kasutamine, mida panevad toime Hiina, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV), Liibüa, Eritrea, Lõuna-Sudaani ja Venemaa isikud ja üksused. |
| --- | --- |

(4)

Liit tunneb jätkuvalt sügavat muret maailma eri paigus toimuvate selliste inimõiguste raskete rikkumiste pärast nagu piinamine, kohtuväline hukkamine, kadunuks jääma sundimine või süstemaatiline sunniviisilise töö kasutamine, mida panevad toime Hiina, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV), Liibüa, Eritrea, Lõuna-Sudaani ja Venemaa isikud ja üksused.

| (5) | Seda arvesse võttes tuleks 11 isikut ja neli üksust lisada määruse (EL) 2020/1998 I lisas sätestatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Seda arvesse võttes tuleks 11 isikut ja neli üksust lisada määruse (EL) 2020/1998 I lisas sätestatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (6) | Määrust (EL) 2020/1998 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Määrust (EL) 2020/1998 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2020/1998 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 410I, 7.12.2020, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/372, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 71I, 2.3.2021, lk 6).

2

(3)  Nõukogu 2. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/371, millega rakendatakse määrust (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 71I, 2.3.2021, lk 1).

3

---

LISA

Määruse (EL) 2020/1998 I lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osas („Füüsilised isikud“) esitatud füüsiliste isikute loetelu muudetakse järgmiselt:






  a) | teise veeru pealkiri „Nimed (transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal)“ asendatakse pealkirjaga „Nimed (transliteratsioon ladina tähestikku)“; |
| --- | --- | --- |

1)

A osas („Füüsilised isikud“) esitatud füüsiliste isikute loetelu muudetakse järgmiselt:

a)

teise veeru pealkiri „Nimed (transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal)“ asendatakse pealkirjaga „Nimed (transliteratsioon ladina tähestikku)“;

| b) | kolmanda veeru pealkiri „Nimed (kirjapilt vene keeles)“ asendatakse pealkirjaga „Nimed“; |
| --- | --- |

b)

kolmanda veeru pealkiri „Nimed (kirjapilt vene keeles)“ asendatakse pealkirjaga „Nimed“;

| c) | lisatakse järgmised kanded: | Nimed (transliteratsioon ladina tähestikku) | Nimed | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „5. | ZHU Hailun | 朱海仑 (kirjapilt hiina keeles) | Ametikoht(-kohad): endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi aseesimees
  Sünniaeg: jaanuar 1958
  Sünnikoht: Lianshui, Jiangsu (Hiina)
  Kodakondsus: Hiina
  Sugu: mees | Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär ning endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja (2016–2019). Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi (piirkonna seadusandlik organ) aseesimees (2019 – veebruar 2021). | 22.3.2021 |
| | | | | Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (2016–2019) vastutas Zhu Hailun sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal oli tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutas uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi järelevalve ja rakendamise eest. Zhu Hailuni on kirjeldatud kui selle programmi n-ö arhitekti. Seetõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise eest. | |
| | | | | Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi aseesimehena (2019 – veebruar 2021) jätkas Zhu Hailun otsustava mõju avaldamist Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas, kus jätkub uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massiline jälitustegevus, kinnipidamine ja indoktrineerimise programm. | |
| 6. | WANG Junzheng | 王君正 (kirjapilt hiina keeles) | Ametikoht(-kohad): Xinjiang Production and Construction Corps’i (XPCC) parteisekretär ja Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja. XPCC poliitjuht ja China Xinjian Group’i tegevdirektor
  Sünniaeg: mai 1963
  Sünnikoht: Linyi, Shandong (Hiina)
  Kodakondsus: Hiina
  Sugu: mees | Xinjiang Production and Construction Corps’i (XPCC) parteisekretär ja Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja alates 2020. aasta aprillist ning XPCC poliitjuht alates 2020. aasta maist. Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär (veebruar 2019 – september 2020). Wang Junzheng on tegev ka muudel kõrgetel ametikohtadel XPCCs
  XPCC on riigi omanduses olev majanduslik ja paramilitaarne organisatsioon Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning see teostab Xinjiangis haldusvõimu ja omab kontrolli majandustegevuse üle. | 22.3.2021 |
| | | | | Tegutsedes alates 2020. aastast XPCC parteisekretäri ja poliitjuhina, osales Wang Junzheng kõigi XPCC poolt rakendatavate poliitikameetmete järelevalves. Selles rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest, mis on muu hulgas seotud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmiga, mida XPCC ellu viis. | |
| | | | | Ühtlasi vastutab ta uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite sunniviisilisele tööle sundimise eest, eelkõige puuvillaväljadel.
  Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitjana (alates 2020. aastast) on Wang Junzheng seotud järelevalve teostamisega kõigi Xinjiangis ellu viidud julgeolekupoliitika meetmete üle, mille hulka kuulub ka eespool nimetatud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud programm. Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (veebruar 2019 – september 2020) vastutas Wang Junzheng sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal oli tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutas eespool nimetatud programmi järelevalve ja rakendamise eest. | |
| 7. | WANG Mingshan | 王明山 (kirjapilt hiina keeles) | Ametikoht(-kohad): Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komitee liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär
  Sünniaeg: jaanuar 1964
  Sünnikoht: Wuwei, Gansu (Hiina)
  Kodakondsus: Hiina
  Sugu: mees | Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komitee liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär alates 2020. aasta septembrist. Endine Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja parteisekretäri asetäitja (2017 – jaanuar 2021). | 22.3.2021 |
| | | | | Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (alates september 2020) vastutab Wang Mingshan sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal on tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutab uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi järelevalve eest. | |
| | | | | Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo endise direktori ja parteisekretäri asetäitjana (2017 – jaanuar 2021) oli tal Xinjiangi julgeolekusüsteemis võtmepositsioon ning ta oli otseselt vastutav eespool nimetatud programmi elluviimise eest. Eelkõige käivitas Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo nn ühisoperatsioonide integreeritud platvormi, mis kujutab endast suurandmete programmi, mida kasutatakse miljonite uiguuride jälgimiseks Xinjiangi piirkonnas ja selliste isikute kohta hoiatusteadete lisamiseks, keda peetakse „potentsiaalselt ohtlikuks“ ja kes tuleb saata kinnipidamislaagrisse.
  Oma praegusel ametikohal ja oma varasemate ametikohustuste tõttu vastutab Wang Mingshan inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest. | |
| 8. | CHEN Mingguo | 陈明国
  (kirjapilt hiina keeles) | Ametikoht(-kohad): Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees
  Sünniaeg: oktoober 1966
  Sünnikoht: Yilong, Sichuan (Hiina)
  Kodakondsus: Hiina
  Sugu: mees | Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor alates 2021. aasta jaanuarist ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees. | 22.3.2021 |
| | | | | Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktorina asub Chen Mingguo Xinjiangi julgeolekusüsteemis võtmepositsioonil ning on vahetult seotud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi rakendamisega. Eelkõige käivitas Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo nn ühisoperatsioonide integreeritud platvormi, mis kujutab endast suurandmete programmi, mida kasutatakse miljonite uiguuride jälgimiseks Xinjiangi piirkonnas ja selliste isikute kohta hoiatusteadete lisamiseks, keda peetakse „potentsiaalselt ohtlikuks“ ja kes tuleb saata kinnipidamislaagrisse. Seetõttu vastutab Chen Mingguo inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest. | |
| 9. | JONG Kyong-thaek (teise nimega CHO’NG, Kyo’ng-t’aek) | 정경택
  (kirjapilt korea keeles) | Ametikoht(-kohad): Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riikliku julgeoleku minister
  Sünniaeg: vahemikus 1. jaanuar 1961 kuni 31. detsember 1963
  Kodakondsus: Põhja-Korea
  Sugu: mees | Jong Kyong-thaek on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riikliku julgeoleku minister olnud alates 2017. aastast.
  KRDV riikliku julgeoleku ministeerium on üks peamistest institutsioonidest, mis viib ellu KRDV repressiivset julgeolekupoliitikat, keskendudes poliitiliste teisitimõtlejate kindlakstegemisele ja nende mahasurumisele, välismaalt saabuvale „õõnestava“ informatsiooni voole ning igasugusele muule käitumisele, mida peetakse tõsiseks poliitiliseks ohuks valitsevale poliitilisele süsteemile ja selle juhtkonnale. | 22.3.2021 |
| | | | | Riikliku julgeoleku ministeeriumi juhina vastutab Jong Kyong-thaek inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest, samuti laialdase sunniviisilise töö kasutamise ja naistevastase seksuaalse vägivalla eest. | |
| 10. | RI Yong Gil
  (teiste nimedega RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) | 리영길
  (kirjapilt korea keeles) | Ametikoht(-kohad): Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ühiskondliku julgeoleku minister
  Sünniaeg: 1955
  Kodakondsus: Põhja-Korea
  Sugu: mees | Ri Yong Gil on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ühiskondliku julgeoleku minister olnud alates 2021. aasta jaanuarist ning 2018. aastast kuni 2021. aasta jaanuarini oli ta Korea rahvaarmee peastaabi ülem.
  KRDV ühiskondliku julgeoleku ministeerium (mille nimi oli varem rahva julgeoleku ministeerium või avaliku julgeoleku ministeerium) on üks peamistest institutsioonidest, mis viib ellu KRDV repressiivset julgeolekupoliitikat, sealhulgas „ebaseaduslikult“ KRDVst põgeneda püüdnud inimeste ülekuulamine ja karistamine. Eelkõige vastutab ühiskondliku julgeoleku ministeerium oma kinnipidamisasutuste ameti kaudu vangilaagrite ja lühemaajaliseks sunnitööks mõeldud kinnipidamiskeskuste toimimise eest, kus vangid/kinnipeetavad peavad taluma sihilikku näljutamist ning muud ebainimlikku kohtlemist. | 22.3.2021 |
| | | | | Ühiskondliku julgeoleku ministeeriumi juhina vastutab Ri Yong Gil inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest, samuti laialdase sunniviisilise töö kasutamise ja naistevastase seksuaalse vägivalla eest.
  Korea rahvaarmee peastaabi endise ülemana on Ri Yong Gil vastutav ka Korea rahvaarmee poolt toime pandud inimõiguste ulatuslike raskete rikkumiste eest. | |
| 11. | Mohammed Khalifa AL-KANI (teiste nimedega Mohamed Khalifa Abderrahim Shaqaqi AL-KANI, Mohammed AL-KANI, Muhammad Omar AL-KANI) | الكاني خليفة محمد (kirjapilt araabia keeles) | Ametikoht(-kohad): Kaniyati omakaitse ülem
  Sünniaeg: 3. mai 1979
  Kodakondsus: Liibüa
  Pass nr: F86JKFJF
  Sugu: mees | Mohammed Khalifa Al-Kani on Kaniyati omakaitse ülem, mis hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas. Sel ametikohal juhib ta Kaniyati omakaitse kogu tegevust. Kaniyati omakaitse ülema rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Liibüas, eelkõige kohtuväliste tapmiste ja isikute kadunuks jääma sundimise eest Tarhunas ajavahemikul 2015 kuni 2020. aasta juuni.
  Mohammed Khalifa Al-Kani ja Kaniyati omakaitse põgenesid Tarhunast 2020. aasta juuni alguses Liibüa idaossa. Pärast seda leiti Tarhunast mitmeid massihaudu, mida seostatakse Kaniyati omakaitsega. | 22.3.2021 |
| 12. | Abderrahim AL-KANI (teiste nimedega Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) | الرحيم الكاني عبد (kirjapilt araabia keeles) | Ametikoht(-kohad): Kaniyati omakaitse liige
  Sünniaeg: 7. september 1997
  Kodakondsus: Liibüa
  Pass nr: PH3854LY
  Isikutunnistuse nr: 119970331820
  Sugu: mees | Abderrahim Al-Kani on Kaniyati omakaitse oluline liige ja Kaniyati omakaitse ülema Mohammed Khalifa Al-Khani vend. Kaniyati omakaitse hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas.
  Abderrahim Al-Kani vastutab Kaniyati omakaitses sisejulgeoleku eest. Selles rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Liibüas, eelkõige kohtuväliste tapmiste ja isikute kadunuks jääma sundimise eest Tarhunas ajavahemikul 2015 kuni 2020. aasta juuni. | 22.3.2021 |
| | | | | Abderrahim Al-Kani ja Kaniyati omakaitse põgenesid Tarhunast 2020. aasta juuni alguses Liibüa idaossa. Pärast seda leiti Tarhunast mitmeid massihaudu, mida seostatakse Kaniyati omakaitsega. | |
| 13. | Aiub Vakhaevich KATAEV
  (teise nimega Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) | Аюб Вахаевич КАТАЕВ (teise nimega Аюбхан Вахаевич КАТАЕВ)
  (kirjapilt vene keeles) | Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhataja Arguni linnas Tšetšeeni Vabariigis
  Sünniaeg: 1. detsember 1980 või 1. detsember 1984
  Kodakondsus: Vene
  Sugu: mees | Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhataja Arguni linnas Tšetšeeni Vabariigis. | 22.3.2021 |
| | | | | Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhatajana Argunis juhib Aiub Kataev kohalike riigi julgeoleku- ja politseiasutuste tegevust. Sellel ametikohal juhib ta isiklikult Tšetšeenias 2017. aastal alanud ulatuslikke ja süstemaatilisi tagakiusamisi. Repressioonid on suunatud lesbide, geide, biseksuaalsete, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste vastu, sellesse gruppi eeldatavalt kuuluvate inimeste vastu ning teiste isikute vastu, kelle puhul kahtlustatakse, et nad on Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi vastased. Aiub Kataev ja tema alluvuses olevad väed vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest Venemaal, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise, samuti meelevaldse vahistamise või kinnipidamise ning kohtuvälise või omavolilise hukkamise või tapmise eest. | |
| | | | | Mitmete pealtnägijate sõnul oli Aiub Kataev kinnipeetute piinamise ajal järelevalvajana isiklikult kohal ja osales selles. | |
| 14. | Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV | Абузайд Джандарович ВИСМУРАДОВ (kirjapilt vene keeles) | Ametikoht(-kohad): Spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) tiimi „Terek“ ülem, Tšetšeeni Vabariigi asepeaminister, Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi mitteametlik ihukaitsja
  Sünniaeg: 24. detsember 1975
  Sünnikoht: Akhmat-Yurt/Khosi-Yurt, endine Tšetšeeni-Inguši Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (ANSV), praegu Tšetšeeni Vabariik (Venemaa Föderatsioon)
  Kodakondsus: Vene
  Sugu: mees | Spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) tiimi „Terek“ ülem, Tšetšeeni Vabariigi asepeaminister, Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi mitteametlik ihukaitsja.
  Abuzaid Vismuradov on SOBRi tiimi „Terek“ ülem olnud alates 2012. aasta maist. Sellel ametikohal juhib ta isiklikult Tšetšeenias 2017. aastal alanud ulatuslikke ja süstemaatilisi tagakiusamisi. Repressioonid on suunatud lesbide, geide, biseksuaalsete, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste vastu, sellesse gruppi eeldatavalt kuuluvate inimeste vastu ning teiste isikute vastu, kelle puhul kahtlustatakse, et nad on Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi vastased. | 22.3.2021 |
| | | | | Abuzaid Vismuradov ja tema alluvuses olev tiim „Terek“ vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest Venemaal, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise, samuti meelevaldse vahistamise või kinnipidamise ning kohtuvälise ja omavolilise tapmise või hukkamise eest.
  Mitmete pealtnägijate sõnul oli Abuzaid Vismuradov kinnipeetute piinamise ajal järelevalvajana isiklikult kohal ja osales selles. Ta on lähedalt seotud Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõroviga, kes on oma poliitilisi vastaseid represseerinud juba mitmeid aastaid. | |
| 15. | Gabriel Moses LOKUJO | – | Ametikoht(-kohad): Lõuna-Sudaani rahvakaitsejõudude (SSPDF) kindralmajor
  Kodakondsus: Lõuna-Sudaan
  Sugu: mees | Lõuna-Sudaani rahvakaitsejõudude (SSPDF) kindralmajor.
  Gabriel Moses Lokujo vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest Lõuna-Sudaanis, eelkõige kohtuväliste, kiir- või omavoliliste hukkamiste või tapmiste eest.
  2020. aasta mais rööviti ja hukati kindralmajor Lokujo käsul kolm Sudaani opositsioonilise rahvavabastusliikumise (SPLA-IO) ohvitseri. | 22.3.2021“ |
| | | | | Kindralmajor Lokujo deserteerus 2020. aasta septembris SPLA-IOst ja läks üle SSPDFi ning vastutab sellele järgnenud kokkupõrgete eest Kesk-Ekvatoriaalprovintsi lõunaosas asuvas Moroto väljaõppekeskuses ja selle ümber. Selle tagajärjel andsid mõlemad pooled 2020. aasta viimastel kuudel teada mitmetest hukkunutest ja haavatutest ning tsiviilelanikud olid sunnitud Kesk-Ekvatoriaalprovintsi Kajo-Keji piirkonnast ümber asuma. Kindralmajor Lokujo väed on endiselt selles piirkonnas, kus on teatatud mitmetest uutest kokkupõrgetest ning tsiviilkogukondade turvalisus on jätkuvalt ohus. | |

c)

lisatakse järgmised kanded:

Nimed (transliteratsioon ladina tähestikku)

Nimed

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

„5.

ZHU Hailun

朱海仑 (kirjapilt hiina keeles)

Ametikoht(-kohad): endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi aseesimees

Sünniaeg: jaanuar 1958

Sünnikoht: Lianshui, Jiangsu (Hiina)

Kodakondsus: Hiina

Sugu: mees

Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär ning endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja (2016–2019). Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi (piirkonna seadusandlik organ) aseesimees (2019 – veebruar 2021).

22.3.2021

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (2016–2019) vastutas Zhu Hailun sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal oli tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutas uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi järelevalve ja rakendamise eest. Zhu Hailuni on kirjeldatud kui selle programmi n-ö arhitekti. Seetõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise eest.

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi aseesimehena (2019 – veebruar 2021) jätkas Zhu Hailun otsustava mõju avaldamist Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas, kus jätkub uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massiline jälitustegevus, kinnipidamine ja indoktrineerimise programm.

6.

WANG Junzheng

王君正 (kirjapilt hiina keeles)

Ametikoht(-kohad): Xinjiang Production and Construction Corps’i (XPCC) parteisekretär ja Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja. XPCC poliitjuht ja China Xinjian Group’i tegevdirektor

Sünniaeg: mai 1963

Sünnikoht: Linyi, Shandong (Hiina)

Kodakondsus: Hiina

Sugu: mees

Xinjiang Production and Construction Corps’i (XPCC) parteisekretär ja Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja alates 2020. aasta aprillist ning XPCC poliitjuht alates 2020. aasta maist. Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär (veebruar 2019 – september 2020). Wang Junzheng on tegev ka muudel kõrgetel ametikohtadel XPCCs

XPCC on riigi omanduses olev majanduslik ja paramilitaarne organisatsioon Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning see teostab Xinjiangis haldusvõimu ja omab kontrolli majandustegevuse üle.

22.3.2021

Tegutsedes alates 2020. aastast XPCC parteisekretäri ja poliitjuhina, osales Wang Junzheng kõigi XPCC poolt rakendatavate poliitikameetmete järelevalves. Selles rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest, mis on muu hulgas seotud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmiga, mida XPCC ellu viis.

Ühtlasi vastutab ta uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite sunniviisilisele tööle sundimise eest, eelkõige puuvillaväljadel.

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitjana (alates 2020. aastast) on Wang Junzheng seotud järelevalve teostamisega kõigi Xinjiangis ellu viidud julgeolekupoliitika meetmete üle, mille hulka kuulub ka eespool nimetatud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud programm. Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (veebruar 2019 – september 2020) vastutas Wang Junzheng sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal oli tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutas eespool nimetatud programmi järelevalve ja rakendamise eest.

7.

WANG Mingshan

王明山 (kirjapilt hiina keeles)

Ametikoht(-kohad): Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komitee liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär

Sünniaeg: jaanuar 1964

Sünnikoht: Wuwei, Gansu (Hiina)

Kodakondsus: Hiina

Sugu: mees

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komitee liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär alates 2020. aasta septembrist. Endine Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja parteisekretäri asetäitja (2017 – jaanuar 2021).

22.3.2021

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (alates september 2020) vastutab Wang Mingshan sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal on tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutab uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi järelevalve eest.

Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo endise direktori ja parteisekretäri asetäitjana (2017 – jaanuar 2021) oli tal Xinjiangi julgeolekusüsteemis võtmepositsioon ning ta oli otseselt vastutav eespool nimetatud programmi elluviimise eest. Eelkõige käivitas Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo nn ühisoperatsioonide integreeritud platvormi, mis kujutab endast suurandmete programmi, mida kasutatakse miljonite uiguuride jälgimiseks Xinjiangi piirkonnas ja selliste isikute kohta hoiatusteadete lisamiseks, keda peetakse „potentsiaalselt ohtlikuks“ ja kes tuleb saata kinnipidamislaagrisse.

Oma praegusel ametikohal ja oma varasemate ametikohustuste tõttu vastutab Wang Mingshan inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest.

8.

CHEN Mingguo

陈明国

(kirjapilt hiina keeles)

Ametikoht(-kohad): Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees

Sünniaeg: oktoober 1966

Sünnikoht: Yilong, Sichuan (Hiina)

Kodakondsus: Hiina

Sugu: mees

Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor alates 2021. aasta jaanuarist ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees.

22.3.2021

Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktorina asub Chen Mingguo Xinjiangi julgeolekusüsteemis võtmepositsioonil ning on vahetult seotud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi rakendamisega. Eelkõige käivitas Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo nn ühisoperatsioonide integreeritud platvormi, mis kujutab endast suurandmete programmi, mida kasutatakse miljonite uiguuride jälgimiseks Xinjiangi piirkonnas ja selliste isikute kohta hoiatusteadete lisamiseks, keda peetakse „potentsiaalselt ohtlikuks“ ja kes tuleb saata kinnipidamislaagrisse. Seetõttu vastutab Chen Mingguo inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest.

9.

JONG Kyong-thaek (teise nimega CHO’NG, Kyo’ng-t’aek)

정경택

(kirjapilt korea keeles)

Ametikoht(-kohad): Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riikliku julgeoleku minister

Sünniaeg: vahemikus 1. jaanuar 1961 kuni 31. detsember 1963

Kodakondsus: Põhja-Korea

Sugu: mees

Jong Kyong-thaek on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riikliku julgeoleku minister olnud alates 2017. aastast.

KRDV riikliku julgeoleku ministeerium on üks peamistest institutsioonidest, mis viib ellu KRDV repressiivset julgeolekupoliitikat, keskendudes poliitiliste teisitimõtlejate kindlakstegemisele ja nende mahasurumisele, välismaalt saabuvale „õõnestava“ informatsiooni voole ning igasugusele muule käitumisele, mida peetakse tõsiseks poliitiliseks ohuks valitsevale poliitilisele süsteemile ja selle juhtkonnale.

22.3.2021

Riikliku julgeoleku ministeeriumi juhina vastutab Jong Kyong-thaek inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest, samuti laialdase sunniviisilise töö kasutamise ja naistevastase seksuaalse vägivalla eest.

10.

RI Yong Gil

(teiste nimedega RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil)

리영길

(kirjapilt korea keeles)

Ametikoht(-kohad): Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ühiskondliku julgeoleku minister

Sünniaeg: 1955

Kodakondsus: Põhja-Korea

Sugu: mees

Ri Yong Gil on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ühiskondliku julgeoleku minister olnud alates 2021. aasta jaanuarist ning 2018. aastast kuni 2021. aasta jaanuarini oli ta Korea rahvaarmee peastaabi ülem.

KRDV ühiskondliku julgeoleku ministeerium (mille nimi oli varem rahva julgeoleku ministeerium või avaliku julgeoleku ministeerium) on üks peamistest institutsioonidest, mis viib ellu KRDV repressiivset julgeolekupoliitikat, sealhulgas „ebaseaduslikult“ KRDVst põgeneda püüdnud inimeste ülekuulamine ja karistamine. Eelkõige vastutab ühiskondliku julgeoleku ministeerium oma kinnipidamisasutuste ameti kaudu vangilaagrite ja lühemaajaliseks sunnitööks mõeldud kinnipidamiskeskuste toimimise eest, kus vangid/kinnipeetavad peavad taluma sihilikku näljutamist ning muud ebainimlikku kohtlemist.

22.3.2021

Ühiskondliku julgeoleku ministeeriumi juhina vastutab Ri Yong Gil inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest, samuti laialdase sunniviisilise töö kasutamise ja naistevastase seksuaalse vägivalla eest.

Korea rahvaarmee peastaabi endise ülemana on Ri Yong Gil vastutav ka Korea rahvaarmee poolt toime pandud inimõiguste ulatuslike raskete rikkumiste eest.

11.

Mohammed Khalifa AL-KANI (teiste nimedega Mohamed Khalifa Abderrahim Shaqaqi AL-KANI, Mohammed AL-KANI, Muhammad Omar AL-KANI)

الكاني خليفة محمد (kirjapilt araabia keeles)

Ametikoht(-kohad): Kaniyati omakaitse ülem

Sünniaeg: 3. mai 1979

Kodakondsus: Liibüa

Pass nr: F86JKFJF

Sugu: mees

Mohammed Khalifa Al-Kani on Kaniyati omakaitse ülem, mis hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas. Sel ametikohal juhib ta Kaniyati omakaitse kogu tegevust. Kaniyati omakaitse ülema rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Liibüas, eelkõige kohtuväliste tapmiste ja isikute kadunuks jääma sundimise eest Tarhunas ajavahemikul 2015 kuni 2020. aasta juuni.

Mohammed Khalifa Al-Kani ja Kaniyati omakaitse põgenesid Tarhunast 2020. aasta juuni alguses Liibüa idaossa. Pärast seda leiti Tarhunast mitmeid massihaudu, mida seostatakse Kaniyati omakaitsega.

22.3.2021

12.

Abderrahim AL-KANI (teiste nimedega Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI)

الرحيم الكاني عبد (kirjapilt araabia keeles)

Ametikoht(-kohad): Kaniyati omakaitse liige

Sünniaeg: 7. september 1997

Kodakondsus: Liibüa

Pass nr: PH3854LY

Isikutunnistuse nr: 119970331820

Sugu: mees

Abderrahim Al-Kani on Kaniyati omakaitse oluline liige ja Kaniyati omakaitse ülema Mohammed Khalifa Al-Khani vend. Kaniyati omakaitse hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas.

Abderrahim Al-Kani vastutab Kaniyati omakaitses sisejulgeoleku eest. Selles rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Liibüas, eelkõige kohtuväliste tapmiste ja isikute kadunuks jääma sundimise eest Tarhunas ajavahemikul 2015 kuni 2020. aasta juuni.

22.3.2021

Abderrahim Al-Kani ja Kaniyati omakaitse põgenesid Tarhunast 2020. aasta juuni alguses Liibüa idaossa. Pärast seda leiti Tarhunast mitmeid massihaudu, mida seostatakse Kaniyati omakaitsega.

13.

Aiub Vakhaevich KATAEV

(teise nimega Ayubkhan Vakhaevich KATAEV)

Аюб Вахаевич КАТАЕВ (teise nimega Аюбхан Вахаевич КАТАЕВ)

(kirjapilt vene keeles)

Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhataja Arguni linnas Tšetšeeni Vabariigis

Sünniaeg: 1. detsember 1980 või 1. detsember 1984

Kodakondsus: Vene

Sugu: mees

Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhataja Arguni linnas Tšetšeeni Vabariigis.

22.3.2021

Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhatajana Argunis juhib Aiub Kataev kohalike riigi julgeoleku- ja politseiasutuste tegevust. Sellel ametikohal juhib ta isiklikult Tšetšeenias 2017. aastal alanud ulatuslikke ja süstemaatilisi tagakiusamisi. Repressioonid on suunatud lesbide, geide, biseksuaalsete, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste vastu, sellesse gruppi eeldatavalt kuuluvate inimeste vastu ning teiste isikute vastu, kelle puhul kahtlustatakse, et nad on Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi vastased. Aiub Kataev ja tema alluvuses olevad väed vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest Venemaal, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise, samuti meelevaldse vahistamise või kinnipidamise ning kohtuvälise või omavolilise hukkamise või tapmise eest.

Mitmete pealtnägijate sõnul oli Aiub Kataev kinnipeetute piinamise ajal järelevalvajana isiklikult kohal ja osales selles.

14.

Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV

Абузайд Джандарович ВИСМУРАДОВ (kirjapilt vene keeles)

Ametikoht(-kohad): Spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) tiimi „Terek“ ülem, Tšetšeeni Vabariigi asepeaminister, Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi mitteametlik ihukaitsja

Sünniaeg: 24. detsember 1975

Sünnikoht: Akhmat-Yurt/Khosi-Yurt, endine Tšetšeeni-Inguši Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (ANSV), praegu Tšetšeeni Vabariik (Venemaa Föderatsioon)

Kodakondsus: Vene

Sugu: mees

Spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) tiimi „Terek“ ülem, Tšetšeeni Vabariigi asepeaminister, Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi mitteametlik ihukaitsja.

Abuzaid Vismuradov on SOBRi tiimi „Terek“ ülem olnud alates 2012. aasta maist. Sellel ametikohal juhib ta isiklikult Tšetšeenias 2017. aastal alanud ulatuslikke ja süstemaatilisi tagakiusamisi. Repressioonid on suunatud lesbide, geide, biseksuaalsete, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste vastu, sellesse gruppi eeldatavalt kuuluvate inimeste vastu ning teiste isikute vastu, kelle puhul kahtlustatakse, et nad on Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi vastased.

22.3.2021

Abuzaid Vismuradov ja tema alluvuses olev tiim „Terek“ vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest Venemaal, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise, samuti meelevaldse vahistamise või kinnipidamise ning kohtuvälise ja omavolilise tapmise või hukkamise eest.

Mitmete pealtnägijate sõnul oli Abuzaid Vismuradov kinnipeetute piinamise ajal järelevalvajana isiklikult kohal ja osales selles. Ta on lähedalt seotud Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõroviga, kes on oma poliitilisi vastaseid represseerinud juba mitmeid aastaid.

15.

Gabriel Moses LOKUJO

–

Ametikoht(-kohad): Lõuna-Sudaani rahvakaitsejõudude (SSPDF) kindralmajor

Kodakondsus: Lõuna-Sudaan

Sugu: mees

Lõuna-Sudaani rahvakaitsejõudude (SSPDF) kindralmajor.

Gabriel Moses Lokujo vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest Lõuna-Sudaanis, eelkõige kohtuväliste, kiir- või omavoliliste hukkamiste või tapmiste eest.

2020. aasta mais rööviti ja hukati kindralmajor Lokujo käsul kolm Sudaani opositsioonilise rahvavabastusliikumise (SPLA-IO) ohvitseri.

22.3.2021“

Kindralmajor Lokujo deserteerus 2020. aasta septembris SPLA-IOst ja läks üle SSPDFi ning vastutab sellele järgnenud kokkupõrgete eest Kesk-Ekvatoriaalprovintsi lõunaosas asuvas Moroto väljaõppekeskuses ja selle ümber. Selle tagajärjel andsid mõlemad pooled 2020. aasta viimastel kuudel teada mitmetest hukkunutest ja haavatutest ning tsiviilelanikud olid sunnitud Kesk-Ekvatoriaalprovintsi Kajo-Keji piirkonnast ümber asuma. Kindralmajor Lokujo väed on endiselt selles piirkonnas, kus on teatatud mitmetest uutest kokkupõrgetest ning tsiviilkogukondade turvalisus on jätkuvalt ohus.

| 2) | B osas („Juriidilised isikud, üksused ja asutused“) esitatud juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu lisatakse järgmised kanded: | Nimi (transliteratsioon ladina tähestikku) | Nimi | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse avalik julgeolekubüroo (Xinjiang Production and Construction Corps Public Security Bureau) | 新疆生产建设兵团公安局
  (kirjapilt hiina keeles) | Aadress: 106 Guangming Road, Urumqi, Xinjiang Uyghur Autonomous Region, Hiina
  Telefon: +86 991 598 8114 | Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse (XPCC) avalik julgeolekubüroo vastutab kõigi julgeolekuküsimustega seotud XPCC poliitika elluviimisi eest, sealhulgas kinnipidamisasutuste juhtimise eest. XPCC on riigi omanduses olev majanduslik ja paramilitaarne organisatsioon Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning see teostab Xinjiangis haldusvõimu ja omab kontrolli majandustegevuse üle. | 22.3.2021 |
| | | | | Juhtides XPCC sisemist julgeolekupoliitikat, vastutab XPCC avalik julgeolekubüroo inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest, mis on muu hulgas seotud etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmiga, mida XPCC ellu viis.
  Eespool nimetatud programmi osalisena kasutab XPCC uiguure ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvaid moslemeid sunniviisilisel tööl, eelkõige puuvillaväljadel. Juhtides XPCC sisemist julgeolekupoliitikat, vastutab XPCC avalik julgeolekubüroo süstemaatilise sunniviisilise töö kasutamise eest. | |
| 2. | Keskprokuratuur (Central Public Prosecutor’s Office, teise nimega Office of the Prosecutor of the Democratic People’s Republic of Korea (DPRK)) | 조선민주주의 인민공화국 중앙검찰소 (kirjapilt korea keeles) | | Keskprokuratuur on institutsioon, mis juhib kõiki Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) kriminaalmenetlusi, sealhulgas uurimisi, ülekuulamisi, eelvangistust ja kohtumenetlust. | 22.3.2021 |
| | | | | Keskprokuratuur esitab isikutele süüdistusi poliitiliste väärtegude eest ja määrab nende eest karistusi, kasutades selleks olemuselt ebaõiglaseid kohtumenetlusi. Ta vastutab institutsioonina inimõiguste raskete rikkumiste eest tavavanglates ning ülekuulamiskeskustes, sest see ei ole suutnud tagada eelvangistuses olevate kinnipeetute ja süüdimõistetud vangide õigusi. Tehes tihedat koostööd riikliku julgeoleku ja ühiskondliku julgeoleku ministeeriumidega, on prokuratuur kaasvastutav KRDV julgeolekuaparaadi poolt toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest ning annab sellele seaduslikkuse katte. | |
| 3. | Kaniyati omakaitse (Kaniyat Militia) (endiste nimedega „7th Brigade“ (7. brigaad), Tarhuna 7th Brigade (Tarhuna 7. brigaad), „Tarhuna Brigade“ (Tarhuna brigaad)); teiste nimedega „9th Brigade“ (9. brigaad), „Al-Kani Militia“ (Al-Kani omakaitse), „Al-Kaniyat“, „Kani Brigade“ (Kani brigaad), „Kaniat“, „Kaniyat“, „Kanyat“) | مليشيا كانيات (kirjapilt araabia keeles) | | Kaniyati omakaitse on Liibüa relvastatud omakaitseüksus, mis hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas. Pärast seda, kui Kaniyati omakaitse 2020. aasta juunis Liibüa idaossa põgenes, avastati Tarhunast nendega seotud massihauad. Kaniyati omakaitse vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest, eelkõige kohtuväliste tapmiste ning isikute kadunuks jääma sundimise eest. | 22.3.2021 |
| 4. | Eritrea valitsuse riiklik julgeolekubüroo (National Security Office (teise nimega National Security Agency)) | – | Seda juhib kindralmajor Abraha Kassa | Eritrea valitsuse riiklikku julgeolekubürood juhib kindramajor Abraha Kassa ning järelevalvet selle üle teeb presidendi kantselei. Riiklik julgeolekubüroo koosneb kuuest osakonnast, mis on omakorda jaotatud kolmeks üksuseks, mis vastutavad vastavalt luuretegevuse, kinnipidamiste ja ülekuulamiste eest. Riiklik julgeolekubüroo vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest Eritreas, eelkõige meelevaldsete vahistamiste, kohtuväliste tapmiste, isikute kadunuks jääma sundimise ning oma töötajate poolt toime pandud piinamiste eest. | 22.3.2021“ |

2)

B osas („Juriidilised isikud, üksused ja asutused“) esitatud juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu lisatakse järgmised kanded:

Nimi (transliteratsioon ladina tähestikku)

Nimi

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

„1.

Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse avalik julgeolekubüroo (Xinjiang Production and Construction Corps Public Security Bureau)

新疆生产建设兵团公安局

(kirjapilt hiina keeles)

Aadress: 106 Guangming Road, Urumqi, Xinjiang Uyghur Autonomous Region, Hiina

Telefon: +86 991 598 8114

Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse (XPCC) avalik julgeolekubüroo vastutab kõigi julgeolekuküsimustega seotud XPCC poliitika elluviimisi eest, sealhulgas kinnipidamisasutuste juhtimise eest. XPCC on riigi omanduses olev majanduslik ja paramilitaarne organisatsioon Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning see teostab Xinjiangis haldusvõimu ja omab kontrolli majandustegevuse üle.

22.3.2021

Juhtides XPCC sisemist julgeolekupoliitikat, vastutab XPCC avalik julgeolekubüroo inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest, mis on muu hulgas seotud etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmiga, mida XPCC ellu viis.

Eespool nimetatud programmi osalisena kasutab XPCC uiguure ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvaid moslemeid sunniviisilisel tööl, eelkõige puuvillaväljadel. Juhtides XPCC sisemist julgeolekupoliitikat, vastutab XPCC avalik julgeolekubüroo süstemaatilise sunniviisilise töö kasutamise eest.

2.

Keskprokuratuur (Central Public Prosecutor’s Office, teise nimega Office of the Prosecutor of the Democratic People’s Republic of Korea (DPRK))

조선민주주의 인민공화국 중앙검찰소 (kirjapilt korea keeles)

Keskprokuratuur on institutsioon, mis juhib kõiki Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) kriminaalmenetlusi, sealhulgas uurimisi, ülekuulamisi, eelvangistust ja kohtumenetlust.

22.3.2021

Keskprokuratuur esitab isikutele süüdistusi poliitiliste väärtegude eest ja määrab nende eest karistusi, kasutades selleks olemuselt ebaõiglaseid kohtumenetlusi. Ta vastutab institutsioonina inimõiguste raskete rikkumiste eest tavavanglates ning ülekuulamiskeskustes, sest see ei ole suutnud tagada eelvangistuses olevate kinnipeetute ja süüdimõistetud vangide õigusi. Tehes tihedat koostööd riikliku julgeoleku ja ühiskondliku julgeoleku ministeeriumidega, on prokuratuur kaasvastutav KRDV julgeolekuaparaadi poolt toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest ning annab sellele seaduslikkuse katte.

3.

Kaniyati omakaitse (Kaniyat Militia) (endiste nimedega „7th Brigade“ (7. brigaad), Tarhuna 7th Brigade (Tarhuna 7. brigaad), „Tarhuna Brigade“ (Tarhuna brigaad)); teiste nimedega „9th Brigade“ (9. brigaad), „Al-Kani Militia“ (Al-Kani omakaitse), „Al-Kaniyat“, „Kani Brigade“ (Kani brigaad), „Kaniat“, „Kaniyat“, „Kanyat“)

مليشيا كانيات (kirjapilt araabia keeles)

Kaniyati omakaitse on Liibüa relvastatud omakaitseüksus, mis hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas. Pärast seda, kui Kaniyati omakaitse 2020. aasta juunis Liibüa idaossa põgenes, avastati Tarhunast nendega seotud massihauad. Kaniyati omakaitse vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest, eelkõige kohtuväliste tapmiste ning isikute kadunuks jääma sundimise eest.

22.3.2021

4.

Eritrea valitsuse riiklik julgeolekubüroo (National Security Office (teise nimega National Security Agency))

–

Seda juhib kindralmajor Abraha Kassa

Eritrea valitsuse riiklikku julgeolekubürood juhib kindramajor Abraha Kassa ning järelevalvet selle üle teeb presidendi kantselei. Riiklik julgeolekubüroo koosneb kuuest osakonnast, mis on omakorda jaotatud kolmeks üksuseks, mis vastutavad vastavalt luuretegevuse, kinnipidamiste ja ülekuulamiste eest. Riiklik julgeolekubüroo vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest Eritreas, eelkõige meelevaldsete vahistamiste, kohtuväliste tapmiste, isikute kadunuks jääma sundimise ning oma töötajate poolt toime pandud piinamiste eest.

22.3.2021“

---

| 22.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | LI 99/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

LI 99/13

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/479,

22. märts 2021,

millega muudetakse määrust (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 22. märtsi 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/482, millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 401/2013 (2) jõustatakse otsuses 2013/184/ÜVJP (3) sätestatud meetmed. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 401/2013 (2) jõustatakse otsuses 2013/184/ÜVJP (3) sätestatud meetmed.

| (2) | Nõukogu võttis 22. märtsi 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/482 millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, sealhulgas selle pealkirja. Otsusega laiendati ka loetellu lisamise kriteeriume, et oleks võimalik kohaldada sihipäraseid piiravaid meetmeid füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kelle tegevus õõnestab Myanmaris/Birmas demokraatiat ja õigusriiki, samuti juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kes on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) omandis või kontrolli all, kes teenivad tulu Myanmari relvajõududele (Tatmadaw), toetavad neid või saavad neist kasu, ning aitavad seega kaasa demokraatiat ja õigusriiki õõnestavale tegevusele või rasketele inimõiguste rikkumistele Myanmaris/Birmas. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. märtsi 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/482 millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, sealhulgas selle pealkirja. Otsusega laiendati ka loetellu lisamise kriteeriume, et oleks võimalik kohaldada sihipäraseid piiravaid meetmeid füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kelle tegevus õõnestab Myanmaris/Birmas demokraatiat ja õigusriiki, samuti juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kes on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) omandis või kontrolli all, kes teenivad tulu Myanmari relvajõududele (Tatmadaw), toetavad neid või saavad neist kasu, ning aitavad seega kaasa demokraatiat ja õigusriiki õõnestavale tegevusele või rasketele inimõiguste rikkumistele Myanmaris/Birmas.

| (3) | Otsuses (ÜVJP) 2021/482 sätestatud meetmete jõustamiseks ja eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid neid meetmeid ühetaoliselt, on vaja liidu tasandi õigusakti. |
| --- | --- |

(3)

Otsuses (ÜVJP) 2021/482 sätestatud meetmete jõustamiseks ja eelkõige tagamaks, et kõikide liikmesriikide majandustegevuses osalejad kohaldaksid neid meetmeid ühetaoliselt, on vaja liidu tasandi õigusakti.

| (4) | Määrust (EL) nr 401/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EL) nr 401/2013 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 401/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu määrus (EL) nr 401/2013, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Myanmaris/Birmas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 194/2008“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu määrus (EL) nr 401/2013, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Myanmaris/Birmas ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 194/2008“.

| 2) | Artikli 4a lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   IV lisas on esitatud






  a) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad raskete inimõiguste rikkumiste eest Myanmaris/Birmas; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4a lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   IV lisas on esitatud

a)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad raskete inimõiguste rikkumiste eest Myanmaris/Birmas;

| b) | füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused, kelle meetmed, poliitika või tegevus õõnestavad Myanmaris/Birmas demokraatiat või õigusriiki või kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut või stabiilsust; |
| --- | --- |

b)

füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused, kelle meetmed, poliitika või tegevus õõnestavad Myanmaris/Birmas demokraatiat või õigusriiki või kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut või stabiilsust;

| c) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad abivajavatele tsiviilisikutele humanitaarabi kohaletoimetamise takistamise eest; |
| --- | --- |

c)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad abivajavatele tsiviilisikutele humanitaarabi kohaletoimetamise takistamise eest;

| d) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste või kuritarvitamiste sõltumatu uurimise takistamise eest; |
| --- | --- |

d)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste või kuritarvitamiste sõltumatu uurimise takistamise eest;

| e) | juriidilised isikud, üksused ja asutused, kes on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) omandis või kontrolli all või kes teenivad tulu Myanmari relvajõududele (Tatmadaw), toetavad neid või saavad neist kasu; |
| --- | --- |

e)

juriidilised isikud, üksused ja asutused, kes on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) omandis või kontrolli all või kes teenivad tulu Myanmari relvajõududele (Tatmadaw), toetavad neid või saavad neist kasu;

| f) | füüsilised või juriidilised isikud, üksused ja asutused, kes on seotud punktides a–e osutatud isikutega.“ |
| --- | --- |

f)

füüsilised või juriidilised isikud, üksused ja asutused, kes on seotud punktides a–e osutatud isikutega.“

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 4da

  1.   Erandina artiklist 4a võivad liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks, olles enne kindlaks teinud, et kõnealuseid rahalisi vahendeid või majandusressursse on vaja humanitaarabi andmiseks, näiteks abi, sealhulgas meditsiinitarvete ja toidu kohaletoimetamiseks või kohaletoimetamise hõlbustamiseks, humanitaartöötajate transpordiks ja sellega seotud abiks või Myanmarist/Birmast evakueerimiseks.


  2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul pärast loa andmist teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõike 1 alusel antud lubadest.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4da

1.   Erandina artiklist 4a võivad liikmesriikide pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa vabastada teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks, olles enne kindlaks teinud, et kõnealuseid rahalisi vahendeid või majandusressursse on vaja humanitaarabi andmiseks, näiteks abi, sealhulgas meditsiinitarvete ja toidu kohaletoimetamiseks või kohaletoimetamise hõlbustamiseks, humanitaartöötajate transpordiks ja sellega seotud abiks või Myanmarist/Birmast evakueerimiseks.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul pärast loa andmist teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõike 1 alusel antud lubadest.“

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 37.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 2. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 194/2008 (ELT L 121, 3.5.2013, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsus 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/232/ÜVJP (ELT L 111, 23.4.2013, lk 75).

3

---

| 22.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | LI 99/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

LI 99/15

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/480,

22. märts 2021,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 2. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 401/2013, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 194/2008, (1) eriti selle artiklit 4i,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 2. mail 2013 vastu määruse (EL) nr 401/2013. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 2. mail 2013 vastu määruse (EL) nr 401/2013.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2021 vastu järeldused, milles mõistis kõige karmimalt hukka Myanmaris/Birmas 1. veebruaril 2021 toimunud sõjaväelise riigipöörde. Nõukogu kutsus üles kriisi leevendama erakorralise seisukorra viivitamatu lõpetamise, seadusliku tsiviilvalitsuse taastamise ja vastvalitud parlamendi töö alustamise kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2021 vastu järeldused, milles mõistis kõige karmimalt hukka Myanmaris/Birmas 1. veebruaril 2021 toimunud sõjaväelise riigipöörde. Nõukogu kutsus üles kriisi leevendama erakorralise seisukorra viivitamatu lõpetamise, seadusliku tsiviilvalitsuse taastamise ja vastvalitud parlamendi töö alustamise kaudu.

| (3) | Ühtlasi kutsus nõukogu sõjaväevõime üles vabastama presidendi, riiginõuniku ja kõik teised isikud, kes on seoses riigipöördega kinni peetud või vahistatud. Nõukogu nõudis, et tagada tuleb takistamatu telekommunikatsioon, väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus ja juurdepääs teabele ning austada tuleb õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi. Nõukogu mõistis hukka rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud sõjaväelised ja politseirepressioonid ning kutsus ühtlasi ametivõime üles rakendama maksimaalset vaoshoitust ja kutsus kõiki pooli üles hoiduma vägivallast kooskõlas rahvusvahelise õigusega. |
| --- | --- |

(3)

Ühtlasi kutsus nõukogu sõjaväevõime üles vabastama presidendi, riiginõuniku ja kõik teised isikud, kes on seoses riigipöördega kinni peetud või vahistatud. Nõukogu nõudis, et tagada tuleb takistamatu telekommunikatsioon, väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus ja juurdepääs teabele ning austada tuleb õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi. Nõukogu mõistis hukka rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud sõjaväelised ja politseirepressioonid ning kutsus ühtlasi ametivõime üles rakendama maksimaalset vaoshoitust ja kutsus kõiki pooli üles hoiduma vägivallast kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

| (4) | Nõukogu järeldustes rõhutati, et sõjaväelisele riigipöördele reageerimiseks on liit valmis võtma vastu piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu järeldustes rõhutati, et sõjaväelisele riigipöördele reageerimiseks on liit valmis võtma vastu piiravaid meetmeid.

| (5) | Pärast rahumeelsete protestide vägivaldset mahasurumist riigis mõistis liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. veebruaril 2021. aastal jõhkrad repressioonid hukka ja kutsus sõjaväevõime üles kohe lõpetama jõu kasutamise tsiviilisikute vastu ja võimaldama elanikel kasutada oma õigust väljendus- ja kogunemisvabadusele. |
| --- | --- |

(5)

Pärast rahumeelsete protestide vägivaldset mahasurumist riigis mõistis liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. veebruaril 2021. aastal jõhkrad repressioonid hukka ja kutsus sõjaväevõime üles kohe lõpetama jõu kasutamise tsiviilisikute vastu ja võimaldama elanikel kasutada oma õigust väljendus- ja kogunemisvabadusele.

| (6) | Sellega seoses ja Myanmaris/Birmas jätkuvat tõsist olukorda arvesse võttes tuleks 11 isikut lisada määruste (EL) nr 401/2013 IV lisas esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Sellega seoses ja Myanmaris/Birmas jätkuvat tõsist olukorda arvesse võttes tuleks 11 isikut lisada määruste (EL) nr 401/2013 IV lisas esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (7) | Määruse (EL) nr 401/2013 IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) nr 401/2013 IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 401/2013 IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 121, 3.5.2013, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EL) nr 401/2013 IV lisas esitatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu lisatakse järgmised isikud:

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „15. | Min Aung Hlaing | Sünniaeg: 3. juuli 1956
  Sünnikoht: Tavoy, Myanmar/Birma
  Kodakondsus: Myanmar
  Riiklik identifitseerimisnumber: 12/SAKHANA(N)020199
  Sugu: mees | Min Aung Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu esimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris/Birmas toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. | 22.3.2021 |
| Koondades kogu võimu haldusnõukogu kätte ja olles riigi haldusnõukogu esimees, on ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.
  Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu esimehena vastutab ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhatajana vastutab Min Aung Hlaing alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 16. | Myint Swe | Sünniaeg: 24. mai 1951
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Myint Swe on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja kuni 1. veebruarini 2021 oli ta Tatmadaw’ poolt ametisse määratud asepresident. Sel kuupäeval osales Myint Swe koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseaduse vastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitsejõudude ülemjuhatajale Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil.
  Nõustudes enda presidendi kohusetäitjaks nimetamisega ja andes seadusandliku, kohtuliku ja täidesaatva võimu üle väejuhatajale, aitas Myint Swe kaasa demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| 17. | Soe Win | Sünniaeg: 1. märts 1960
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Soe Win on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja asetäitja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu aseesimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. | 22.3.2021 |
| Riigi haldusnõukogu aseesimehena on ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.
  Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu aseesimehena vastutab ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhataja asetäitjana vastutab Soe Win alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 18. | Sein Win | Sünniaeg: 24. juuli 1956
  Sünnikoht: Pyin Oo Lwin, Myanmar/Birma
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Sein Win on Tatmadaw’ liige ja endine kaitseminister (ajavahemikul 24. augustist 2015 kuni 1. veebruarini 2021). 1. veebruaril osales ta koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseadusevastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandliku, täidesaatva ja kohtuliku võimu üle kaitsejõudude ülemjuhatajale Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil.
  Osaledes riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul, kus otsustati kuulutada välja erakorraline seisukord ja anda riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitsejõudude ülemjuhatajale, aitas Sein Win kaasa 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemuste tühistamisele ja demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele. Seetõttu vastutab ta demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Kaitseministrina (24. augustist 2015 kuni 1. veebruarini 2021) vastutab Sein Win nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 19. | Thein Soe
  (teise nimega U Thein Soe) | Sünniaeg: 23. jaanuar 1952
  Sünnikoht: Kani, Myanmar/Birma
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Thein Soe nimetati 2. veebruaril 2021 liidu valimiskomisjoni esimeheks. Nõustudes sellesse ametisse nimetamisega pärast 1. veebruaril 2021 toimunud sõjalist riigipööret ning oma tegevusega valimiskomisjoni esimehena, eelkõige sellega, et ta tühistas valimiste tulemused, kuigi tõendid pettuste kohta puudusid, on Thein Soe otseselt osalenud tegevuses, millega õõnestatakse Myanmaris demokraatiat ja õigusriiki. | 22.3.2021 |
| 20. | Mya Tun Oo | Sünniaeg: 4. või 5. mai 1961
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindral Mya Tun Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 1. veebruaril 2021 määrati ta kaitseministriks ning ta on riigi haldusnõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Mya Tun Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Mya Tun Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.
  2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Mya Tun Oo oli Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülemate ühendkomitee liige, mis on Tatmadaw’ tähtsuselt kolmas ametikoht, seda alates 2016. aasta augustist kuni ajani, millal ta määrati kaitseministriks. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud sõjalisi operatsioone ning koordineeris eri relvajõudude, sealhulgas maaväe, mereväe ja õhuväe tegevust, samuti suurtükiväe kasutamist. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 21. | Dwe Aung Lin | Sünniaeg:
  31. mai 1962
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Dwe Aung Lin on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu sekretär.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  2. veebruaril 2021 määrati kindralleitnant Dwe Aung Lin riigi haldusnõukogu sekretäriks ning ta on väljastanud riigi haldusnõukogu korraldusi. Muu hulgas andis ta korralduse eemaldada inimesed ametikohtadelt, kuhu nad olid määratud seaduslikult valitud valitsuse poolt, samuti korralduse Myanmari valimiskomisjoni uute liikmete nimetamiseks.
  Riigi haldusnõukogu liikme ja sekretärina on kindralleitnant Dwe Aung Lin otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikme ja sekretärina vastutab kindralleitnant Dwe Aung Lin otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 22. | Ye Win Oo | Sünniaeg: 21. veebruar 1966
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Ye Win Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu kaassekretär.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. | 22.3.2021 |
| 2. veebruaril 2021 määrati kindralleitnant Ye Win Oo riigi haldusnõukogu kaassekretäriks. Riigi haldusnõukogu liikme ja kaassekretärina on kindralleitnant Ye Win Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.
  Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Myanmari julgeolekujõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikme ja kaassekretärina vastutab kindralleitnant Ye Win Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 23. | Maung Maung Kyaw | Sünniaeg: 23. juuli 1964
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindral Maung Maung Kyaw on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Maung Maung Kyaw otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Maung Maung Kyaw otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 24. | Moe Myint Tun | Sünniaeg: 24. mai 1968
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Moe Myint Tun on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  Riigi haldusnõukogu liikmena on kindralleitnant Moe Myint Tun otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindralleitnant Moe Myint Tun otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.
  2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Kindralleitnant Moe Myint Tun oli erioperatsioonide büroo (BSO)-6 juhataja ning Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülem (maavägi) kuni 2019. aastani. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud operatsioone. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 25. | Than Hlaing | Sünniaeg:
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Than Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 2. veebruaril 2021 määrati ta siseministri asetäitjaks ja politseiülemaks.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  Riigi haldusnõukogu poolt ametisse määratud kindralleitnant Than Hlaingi on seotud demokraatiat ja õigusriiki õõnestava tegevuse ja poliitikaga Myanmaris/Birmas, samuti tegevusega, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut ja stabiilsust, ning on sellist tegevust toetanud. | 22.3.2021“ |
| Lisaks on kindralleitnant Than Hlaingi kontrolli all tegutsenud politseijõud alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid. Siseministri asetäitjana ja politseiülemana on kindralleitnant Than Hlaing otseselt vastutav repressiivse poliitika ning rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud politsei vägivallaga seotud otsuste tegemise eest, mistõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Myanmaris/Birmas. |

Nimi

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

„15.

Min Aung Hlaing

Sünniaeg: 3. juuli 1956

Sünnikoht: Tavoy, Myanmar/Birma

Kodakondsus: Myanmar

Riiklik identifitseerimisnumber: 12/SAKHANA(N)020199

Sugu: mees

Min Aung Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu esimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris/Birmas toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

22.3.2021

Koondades kogu võimu haldusnõukogu kätte ja olles riigi haldusnõukogu esimees, on ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu esimehena vastutab ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhatajana vastutab Min Aung Hlaing alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

16.

Myint Swe

Sünniaeg: 24. mai 1951

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Myint Swe on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja kuni 1. veebruarini 2021 oli ta Tatmadaw’ poolt ametisse määratud asepresident. Sel kuupäeval osales Myint Swe koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseaduse vastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitsejõudude ülemjuhatajale Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil.

Nõustudes enda presidendi kohusetäitjaks nimetamisega ja andes seadusandliku, kohtuliku ja täidesaatva võimu üle väejuhatajale, aitas Myint Swe kaasa demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

17.

Soe Win

Sünniaeg: 1. märts 1960

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Soe Win on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja asetäitja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu aseesimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

22.3.2021

Riigi haldusnõukogu aseesimehena on ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu aseesimehena vastutab ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhataja asetäitjana vastutab Soe Win alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

18.

Sein Win

Sünniaeg: 24. juuli 1956

Sünnikoht: Pyin Oo Lwin, Myanmar/Birma

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Sein Win on Tatmadaw’ liige ja endine kaitseminister (ajavahemikul 24. augustist 2015 kuni 1. veebruarini 2021). 1. veebruaril osales ta koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseadusevastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandliku, täidesaatva ja kohtuliku võimu üle kaitsejõudude ülemjuhatajale Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil.

Osaledes riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul, kus otsustati kuulutada välja erakorraline seisukord ja anda riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitsejõudude ülemjuhatajale, aitas Sein Win kaasa 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemuste tühistamisele ja demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele. Seetõttu vastutab ta demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Kaitseministrina (24. augustist 2015 kuni 1. veebruarini 2021) vastutab Sein Win nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

19.

Thein Soe

(teise nimega U Thein Soe)

Sünniaeg: 23. jaanuar 1952

Sünnikoht: Kani, Myanmar/Birma

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Thein Soe nimetati 2. veebruaril 2021 liidu valimiskomisjoni esimeheks. Nõustudes sellesse ametisse nimetamisega pärast 1. veebruaril 2021 toimunud sõjalist riigipööret ning oma tegevusega valimiskomisjoni esimehena, eelkõige sellega, et ta tühistas valimiste tulemused, kuigi tõendid pettuste kohta puudusid, on Thein Soe otseselt osalenud tegevuses, millega õõnestatakse Myanmaris demokraatiat ja õigusriiki.

22.3.2021

20.

Mya Tun Oo

Sünniaeg: 4. või 5. mai 1961

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindral Mya Tun Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 1. veebruaril 2021 määrati ta kaitseministriks ning ta on riigi haldusnõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Mya Tun Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Mya Tun Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Mya Tun Oo oli Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülemate ühendkomitee liige, mis on Tatmadaw’ tähtsuselt kolmas ametikoht, seda alates 2016. aasta augustist kuni ajani, millal ta määrati kaitseministriks. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud sõjalisi operatsioone ning koordineeris eri relvajõudude, sealhulgas maaväe, mereväe ja õhuväe tegevust, samuti suurtükiväe kasutamist. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

21.

Dwe Aung Lin

Sünniaeg:

31. mai 1962

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Dwe Aung Lin on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu sekretär.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

2. veebruaril 2021 määrati kindralleitnant Dwe Aung Lin riigi haldusnõukogu sekretäriks ning ta on väljastanud riigi haldusnõukogu korraldusi. Muu hulgas andis ta korralduse eemaldada inimesed ametikohtadelt, kuhu nad olid määratud seaduslikult valitud valitsuse poolt, samuti korralduse Myanmari valimiskomisjoni uute liikmete nimetamiseks.

Riigi haldusnõukogu liikme ja sekretärina on kindralleitnant Dwe Aung Lin otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikme ja sekretärina vastutab kindralleitnant Dwe Aung Lin otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

22.

Ye Win Oo

Sünniaeg: 21. veebruar 1966

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Ye Win Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu kaassekretär.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

22.3.2021

2. veebruaril 2021 määrati kindralleitnant Ye Win Oo riigi haldusnõukogu kaassekretäriks. Riigi haldusnõukogu liikme ja kaassekretärina on kindralleitnant Ye Win Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Myanmari julgeolekujõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikme ja kaassekretärina vastutab kindralleitnant Ye Win Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

23.

Maung Maung Kyaw

Sünniaeg: 23. juuli 1964

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindral Maung Maung Kyaw on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Maung Maung Kyaw otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Maung Maung Kyaw otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

24.

Moe Myint Tun

Sünniaeg: 24. mai 1968

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Moe Myint Tun on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

Riigi haldusnõukogu liikmena on kindralleitnant Moe Myint Tun otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindralleitnant Moe Myint Tun otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Kindralleitnant Moe Myint Tun oli erioperatsioonide büroo (BSO)-6 juhataja ning Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülem (maavägi) kuni 2019. aastani. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud operatsioone. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

25.

Than Hlaing

Sünniaeg:

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Than Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 2. veebruaril 2021 määrati ta siseministri asetäitjaks ja politseiülemaks.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

Riigi haldusnõukogu poolt ametisse määratud kindralleitnant Than Hlaingi on seotud demokraatiat ja õigusriiki õõnestava tegevuse ja poliitikaga Myanmaris/Birmas, samuti tegevusega, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut ja stabiilsust, ning on sellist tegevust toetanud.

22.3.2021“

Lisaks on kindralleitnant Than Hlaingi kontrolli all tegutsenud politseijõud alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid. Siseministri asetäitjana ja politseiülemana on kindralleitnant Than Hlaing otseselt vastutav repressiivse poliitika ning rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud politsei vägivallaga seotud otsuste tegemise eest, mistõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Myanmaris/Birmas.

---

OTSUSED

| 22.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | LI 99/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

LI 99/25

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/481,

22. märts 2021,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2020. aasta otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 1,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1999. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 7. detsembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1999.

| (2) | Kõrge esindaja tegi 8. detsembril 2020 Euroopa Liidu nimel avalduse kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kohta, milles liit ja selle liikmesriigid kinnitasid taas oma kindlat pühendumust inimõiguste edendamisele ja kaitsmisele kogu maailmas. Kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim rõhutab liidu otsustavust suurendada oma ülemaailmset rolli inimõiguste raskete rikkumiste vastases võitluses. Liidu strateegiline eesmärk on tagada, et iga inimene saaks oma inimõigusi tegelikult kasutada. Inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamine on liidu ning liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiväärtused. |
| --- | --- |

(2)

Kõrge esindaja tegi 8. detsembril 2020 Euroopa Liidu nimel avalduse kogu maailmas rakendatava inimõiguste rikkujate vastase ELi sanktsioonirežiimi kohta, milles liit ja selle liikmesriigid kinnitasid taas oma kindlat pühendumust inimõiguste edendamisele ja kaitsmisele kogu maailmas. Kogu maailmas rakendatav inimõiguste rikkujate vastane ELi sanktsioonirežiim rõhutab liidu otsustavust suurendada oma ülemaailmset rolli inimõiguste raskete rikkumiste vastases võitluses. Liidu strateegiline eesmärk on tagada, et iga inimene saaks oma inimõigusi tegelikult kasutada. Inimväärikuse, vabaduse, demokraatia, võrdsuse, õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste austamine on liidu ning liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika põhiväärtused.

| (3) | Nõukogu võttis 2. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/372, (2) millega kanti loetellu neli Venemaa isikut, kes on osalenud inimõiguste rasketes rikkumistes Venemaal, sealhulgas meelevaldsetes vahistamistes ja kinnipidamistes, rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse ning arvamus- ja väljendusvabaduse ulatuslikus ja süstemaatilises mahasurumises. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 2. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/372, (2) millega kanti loetellu neli Venemaa isikut, kes on osalenud inimõiguste rasketes rikkumistes Venemaal, sealhulgas meelevaldsetes vahistamistes ja kinnipidamistes, rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse ning arvamus- ja väljendusvabaduse ulatuslikus ja süstemaatilises mahasurumises.

| (4) | Liit tunneb jätkuvalt sügavat muret maailma eri paigus toimuvate selliste inimõiguste raskete rikkumiste pärast nagu piinamine, kohtuväline hukkamine, kadunuks jääma sundimine või süstemaatiline sunniviisilise töö kasutamine, mida panevad toime Hiina, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV), Liibüa, Eritrea, Lõuna-Sudaani ja Venemaa isikud ja üksused. |
| --- | --- |

(4)

Liit tunneb jätkuvalt sügavat muret maailma eri paigus toimuvate selliste inimõiguste raskete rikkumiste pärast nagu piinamine, kohtuväline hukkamine, kadunuks jääma sundimine või süstemaatiline sunniviisilise töö kasutamine, mida panevad toime Hiina, Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV), Liibüa, Eritrea, Lõuna-Sudaani ja Venemaa isikud ja üksused.

| (5) | Seda arvesse võttes tuleks 11 isikut ja neli üksust lisada otsuse (ÜVJP) 2020/1999 lisas sätestatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Seda arvesse võttes tuleks 11 isikut ja neli üksust lisada otsuse (ÜVJP) 2020/1999 lisas sätestatud selliste füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (6) | Otsust (ÜVJP) 2020/1999 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Otsust (ÜVJP) 2020/1999 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse (ÜVJP) 2020/1999 lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  ELT L 410I, 7.12.2020, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 2. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/372, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2020/1999, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 71I, 2.3.2021, lk 6).

2

---

LISA

Otsuse (ÜVJP) 2020/1999 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osas („Füüsilised isikud“) esitatud füüsiliste isikute loetelu muudetakse järgmiselt:






  a) | teise veeru pealkiri „Nimed (transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal)“ asendatakse pealkirjaga „Nimed (transliteratsioon ladina tähestikku)“; |
| --- | --- | --- |

1)

A osas („Füüsilised isikud“) esitatud füüsiliste isikute loetelu muudetakse järgmiselt:

a)

teise veeru pealkiri „Nimed (transliteratsioon inglise keelde vene keele põhjal)“ asendatakse pealkirjaga „Nimed (transliteratsioon ladina tähestikku)“;

| b) | kolmanda veeru pealkiri „Nimed (kirjapilt vene keeles)“ asendatakse pealkirjaga „Nimed“; |
| --- | --- |

b)

kolmanda veeru pealkiri „Nimed (kirjapilt vene keeles)“ asendatakse pealkirjaga „Nimed“;

| c) | lisatakse järgmised kanded: | Nimed (transliteratsioon ladina tähestikku) | Nimed | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „5. | ZHU Hailun | 朱海仑 (kirjapilt hiina keeles) | Ametikoht(-kohad): endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi aseesimees
  Sünniaeg: jaanuar 1958
  Sünnikoht: Lianshui, Jiangsu (Hiina)
  Kodakondsus: Hiina
  Sugu: mees | Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär ning endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja (2016–2019). Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi (piirkonna seadusandlik organ) aseesimees (2019 – veebruar 2021). | 22.3.2021 |
| | | | | Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (2016–2019) vastutas Zhu Hailun sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal oli tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutas uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi järelevalve ja rakendamise eest. Zhu Hailuni on kirjeldatud kui selle programmi n-ö arhitekti. Seetõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise eest. | |
| | | | | Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi aseesimehena (2019 – veebruar 2021) jätkas Zhu Hailun otsustava mõju avaldamist Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas, kus jätkub uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massiline jälitustegevus, kinnipidamine ja indoktrineerimise programm. | |
| 6. | WANG Junzheng | 王君正 (kirjapilt hiina keeles) | Ametikoht(-kohad): Xinjiang Production and Construction Corps’i (XPCC) parteisekretär ja Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja. XPCC poliitjuht ja China Xinjian Group’i tegevdirektor
  Sünniaeg: mai 1963
  Sünnikoht: Linyi, Shandong (Hiina)
  Kodakondsus: Hiina
  Sugu: mees | Xinjiang Production and Construction Corps’i (XPCC) parteisekretär ja Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja alates 2020. aasta aprillist ning XPCC poliitjuht alates 2020. aasta maist. Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär (veebruar 2019 – september 2020). Wang Junzheng on tegev ka muudel kõrgetel ametikohtadel XPCCs
  XPCC on riigi omanduses olev majanduslik ja paramilitaarne organisatsioon Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning see teostab Xinjiangis haldusvõimu ja omab kontrolli majandustegevuse üle. | 22.3.2021 |
| | | | | Tegutsedes alates 2020. aastast XPCC parteisekretäri ja poliitjuhina, osales Wang Junzheng kõigi XPCC poolt rakendatavate poliitikameetmete järelevalves. Selles rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest, mis on muu hulgas seotud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmiga, mida XPCC ellu viis. | |
| | | | | Ühtlasi vastutab ta uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite sunniviisilisele tööle sundimise eest, eelkõige puuvillaväljadel.
  Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitjana (alates 2020. aastast) on Wang Junzheng seotud järelevalve teostamisega kõigi Xinjiangis ellu viidud julgeolekupoliitika meetmete üle, mille hulka kuulub ka eespool nimetatud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud programm. Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (veebruar 2019 – september 2020) vastutas Wang Junzheng sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal oli tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutas eespool nimetatud programmi järelevalve ja rakendamise eest. | |
| 7. | WANG Mingshan | 王明山 (kirjapilt hiina keeles) | Ametikoht(-kohad): Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komitee liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär
  Sünniaeg: jaanuar 1964
  Sünnikoht: Wuwei, Gansu (Hiina)
  Kodakondsus: Hiina
  Sugu: mees | Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komitee liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär alates 2020. aasta septembrist. Endine Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja parteisekretäri asetäitja (2017 – jaanuar 2021). | 22.3.2021 |
| | | | | Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (alates september 2020) vastutab Wang Mingshan sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal on tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutab uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi järelevalve eest. | |
| | | | | Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo endise direktori ja parteisekretäri asetäitjana (2017 – jaanuar 2021) oli tal Xinjiangi julgeolekusüsteemis võtmepositsioon ning ta oli otseselt vastutav eespool nimetatud programmi elluviimise eest. Eelkõige käivitas Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo nn ühisoperatsioonide integreeritud platvormi, mis kujutab endast suurandmete programmi, mida kasutatakse miljonite uiguuride jälgimiseks Xinjiangi piirkonnas ja selliste isikute kohta hoiatusteadete lisamiseks, keda peetakse „potentsiaalselt ohtlikuks“ ja kes tuleb saata kinnipidamislaagrisse.
  Oma praegusel ametikohal ja oma varasemate ametikohustuste tõttu vastutab Wang Mingshan inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest. | |
| 8. | CHEN Mingguo | 陈明国
  (kirjapilt hiina keeles) | Ametikoht(-kohad): Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees
  Sünniaeg: oktoober 1966
  Sünnikoht: Yilong, Sichuan (Hiina)
  Kodakondsus: Hiina
  Sugu: mees | Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor alates 2021. aasta jaanuarist ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees. | 22.3.2021 |
| | | | | Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktorina asub Chen Mingguo Xinjiangi julgeolekusüsteemis võtmepositsioonil ning on vahetult seotud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi rakendamisega. Eelkõige käivitas Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo nn ühisoperatsioonide integreeritud platvormi, mis kujutab endast suurandmete programmi, mida kasutatakse miljonite uiguuride jälgimiseks Xinjiangi piirkonnas ja selliste isikute kohta hoiatusteadete lisamiseks, keda peetakse „potentsiaalselt ohtlikuks“ ja kes tuleb saata kinnipidamislaagrisse. Seetõttu vastutab Chen Mingguo inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest. | |
| 9. | JONG Kyong-thaek (teise nimega CHO’NG, Kyo’ng-t’aek) | 정경택
  (kirjapilt korea keeles) | Ametikoht(-kohad): Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riikliku julgeoleku minister
  Sünniaeg: vahemikus 1. jaanuar 1961 kuni 31. detsember 1963
  Kodakondsus: Põhja-Korea
  Sugu: mees | Jong Kyong-thaek on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riikliku julgeoleku minister olnud alates 2017. aastast.
  KRDV riikliku julgeoleku ministeerium on üks peamistest institutsioonidest, mis viib ellu KRDV repressiivset julgeolekupoliitikat, keskendudes poliitiliste teisitimõtlejate kindlakstegemisele ja nende mahasurumisele, välismaalt saabuvale „õõnestava“ informatsiooni voole ning igasugusele muule käitumisele, mida peetakse tõsiseks poliitiliseks ohuks valitsevale poliitilisele süsteemile ja selle juhtkonnale. | 22.3.2021 |
| | | | | Riikliku julgeoleku ministeeriumi juhina vastutab Jong Kyong-thaek inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest, samuti laialdase sunniviisilise töö kasutamise ja naistevastase seksuaalse vägivalla eest. | |
| 10. | RI Yong Gil
  (teiste nimedega RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil) | 리영길
  (kirjapilt korea keeles) | Ametikoht(-kohad): Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ühiskondliku julgeoleku minister
  Sünniaeg: 1955
  Kodakondsus: Põhja-Korea
  Sugu: mees | Ri Yong Gil on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ühiskondliku julgeoleku minister olnud alates 2021. aasta jaanuarist ning 2018. aastast kuni 2021. aasta jaanuarini oli ta Korea rahvaarmee peastaabi ülem.
  KRDV ühiskondliku julgeoleku ministeerium (mille nimi oli varem rahva julgeoleku ministeerium või avaliku julgeoleku ministeerium) on üks peamistest institutsioonidest, mis viib ellu KRDV repressiivset julgeolekupoliitikat, sealhulgas „ebaseaduslikult“ KRDVst põgeneda püüdnud inimeste ülekuulamine ja karistamine. Eelkõige vastutab ühiskondliku julgeoleku ministeerium oma kinnipidamisasutuste ameti kaudu vangilaagrite ja lühemaajaliseks sunnitööks mõeldud kinnipidamiskeskuste toimimise eest, kus vangid/kinnipeetavad peavad taluma sihilikku näljutamist ning muud ebainimlikku kohtlemist. | 22.3.2021 |
| | | | | Ühiskondliku julgeoleku ministeeriumi juhina vastutab Ri Yong Gil inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest, samuti laialdase sunniviisilise töö kasutamise ja naistevastase seksuaalse vägivalla eest.
  Korea rahvaarmee peastaabi endise ülemana on Ri Yong Gil vastutav ka Korea rahvaarmee poolt toime pandud inimõiguste ulatuslike raskete rikkumiste eest. | |
| 11. | Mohammed Khalifa AL-KANI (teiste nimedega Mohamed Khalifa Abderrahim Shaqaqi AL-KANI, Mohammed AL-KANI, Muhammad Omar AL-KANI) | الكاني خليفة محمد (kirjapilt araabia keeles) | Ametikoht(-kohad): Kaniyati omakaitse ülem
  Sünniaeg: 3. mai 1979
  Kodakondsus: Liibüa
  Pass nr: F86JKFJF
  Sugu: mees | Mohammed Khalifa Al-Kani on Kaniyati omakaitse ülem, mis hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas. Sel ametikohal juhib ta Kaniyati omakaitse kogu tegevust. Kaniyati omakaitse ülema rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Liibüas, eelkõige kohtuväliste tapmiste ja isikute kadunuks jääma sundimise eest Tarhunas ajavahemikul 2015 kuni 2020. aasta juuni.
  Mohammed Khalifa Al-Kani ja Kaniyati omakaitse põgenesid Tarhunast 2020. aasta juuni alguses Liibüa idaossa. Pärast seda leiti Tarhunast mitmeid massihaudu, mida seostatakse Kaniyati omakaitsega. | 22.3.2021 |
| 12. | Abderrahim AL-KANI (teiste nimedega Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI) | الرحيم الكاني عبد (kirjapilt araabia keeles) | Ametikoht(-kohad): Kaniyati omakaitse liige
  Sünniaeg: 7. september 1997
  Kodakondsus: Liibüa
  Pass nr: PH3854LY
  Isikutunnistuse nr: 119970331820
  Sugu: mees | Abderrahim Al-Kani on Kaniyati omakaitse oluline liige ja Kaniyati omakaitse ülema Mohammed Khalifa Al-Khani vend. Kaniyati omakaitse hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas.
  Abderrahim Al-Kani vastutab Kaniyati omakaitses sisejulgeoleku eest. Selles rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Liibüas, eelkõige kohtuväliste tapmiste ja isikute kadunuks jääma sundimise eest Tarhunas ajavahemikul 2015 kuni 2020. aasta juuni. | 22.3.2021 |
| | | | | Abderrahim Al-Kani ja Kaniyati omakaitse põgenesid Tarhunast 2020. aasta juuni alguses Liibüa idaossa. Pärast seda leiti Tarhunast mitmeid massihaudu, mida seostatakse Kaniyati omakaitsega. | |
| 13. | Aiub Vakhaevich KATAEV
  (teise nimega Ayubkhan Vakhaevich KATAEV) | Аюб Вахаевич КАТАЕВ
  (teise nimega Аюбхан Вахаевич КАТАЕВ) (kirjapilt vene keeles) | Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhataja Arguni linnas Tšetšeeni Vabariigis
  Sünniaeg: 1. detsember 1980 või 1. detsember 1984
  Kodakondsus: Vene
  Sugu: mees | Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhataja Arguni linnas Tšetšeeni Vabariigis. | 22.3.2021 |
| | | | | Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhatajana Argunis juhib Aiub Kataev kohalike riigi julgeoleku- ja politseiasutuste tegevust. Sellel ametikohal juhib ta isiklikult Tšetšeenias 2017. aastal alanud ulatuslikke ja süstemaatilisi tagakiusamisi. Repressioonid on suunatud lesbide, geide, biseksuaalsete, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste vastu, sellesse gruppi eeldatavalt kuuluvate inimeste vastu ning teiste isikute vastu, kelle puhul kahtlustatakse, et nad on Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi vastased. Aiub Kataev ja tema alluvuses olevad väed vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest Venemaal, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise, samuti meelevaldse vahistamise või kinnipidamise ning kohtuvälise või omavolilise hukkamise või tapmise eest. | |
| | | | | Mitmete pealtnägijate sõnul oli Aiub Kataev kinnipeetute piinamise ajal järelevalvajana isiklikult kohal ja osales selles. | |
| 14. | Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV | Абузайд Джандарович ВИСМУРАДОВ (kirjapilt vene keeles) | Ametikoht(-kohad): Spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) tiimi „Terek“ ülem, Tšetšeeni Vabariigi asepeaminister, Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi mitteametlik ihukaitsja
  Sünniaeg: 24. detsember 1975
  Sünnikoht: Akhmat-Yurt/Khosi-Yurt, endine Tšetšeeni-Inguši Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (ANSV), praegu Tšetšeeni Vabariik (Venemaa Föderatsioon)
  Kodakondsus: Vene
  Sugu: mees | Spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) tiimi „Terek“ ülem, Tšetšeeni Vabariigi asepeaminister, Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi mitteametlik ihukaitsja.
  Abuzaid Vismuradov on SOBRi tiimi „Terek“ ülem olnud alates 2012. aasta maist. Sellel ametikohal juhib ta isiklikult Tšetšeenias 2017. aastal alanud ulatuslikke ja süstemaatilisi tagakiusamisi. Repressioonid on suunatud lesbide, geide, biseksuaalsete, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste vastu, sellesse gruppi eeldatavalt kuuluvate inimeste vastu ning teiste isikute vastu, kelle puhul kahtlustatakse, et nad on Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi vastased. | 22.3.2021 |
| | | | | Abuzaid Vismuradov ja tema alluvuses olev tiim „Terek“ vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest Venemaal, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise, samuti meelevaldse vahistamise või kinnipidamise ning kohtuvälise ja omavolilise tapmise või hukkamise eest.
  Mitmete pealtnägijate sõnul oli Abuzaid Vismuradov kinnipeetute piinamise ajal järelevalvajana isiklikult kohal ja osales selles. Ta on lähedalt seotud Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõroviga, kes on oma poliitilisi vastaseid represseerinud juba mitmeid aastaid. | |
| 15. | Gabriel Moses LOKUJO | - | Ametikoht(-kohad): Lõuna-Sudaani rahvakaitsejõudude (SSPDF) kindralmajor
  Kodakondsus: Lõuna-Sudaan
  Sugu: mees | Lõuna-Sudaani rahvakaitsejõudude (SSPDF) kindralmajor.
  Gabriel Moses Lokujo vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest Lõuna-Sudaanis, eelkõige kohtuväliste, kiir- või omavoliliste hukkamiste või tapmiste eest.
  2020. aasta mais rööviti ja hukati kindralmajor Lokujo käsul kolm Sudaani opositsioonilise rahvavabastusliikumise (SPLA-IO) ohvitseri. | 22.3.2021“ |
| | | | | Kindralmajor Lokujo deserteerus 2020. aasta septembris SPLA-IOst ja läks üle SSPDFi ning vastutab sellele järgnenud kokkupõrgete eest Kesk-Ekvatoriaalprovintsi lõunaosas asuvas Moroto väljaõppekeskuses ja selle ümber. Selle tagajärjel andsid mõlemad pooled 2020. aasta viimastel kuudel teada mitmetest hukkunutest ja haavatutest ning tsiviilelanikud olid sunnitud Kesk-Ekvatoriaalprovintsi Kajo-Keji piirkonnast ümber asuma. Kindralmajor Lokujo väed on endiselt selles piirkonnas, kus on teatatud mitmetest uutest kokkupõrgetest ning tsiviilkogukondade turvalisus on jätkuvalt ohus. | |

c)

lisatakse järgmised kanded:

Nimed (transliteratsioon ladina tähestikku)

Nimed

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

„5.

ZHU Hailun

朱海仑 (kirjapilt hiina keeles)

Ametikoht(-kohad): endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi aseesimees

Sünniaeg: jaanuar 1958

Sünnikoht: Lianshui, Jiangsu (Hiina)

Kodakondsus: Hiina

Sugu: mees

Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär ning endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja (2016–2019). Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi (piirkonna seadusandlik organ) aseesimees (2019 – veebruar 2021).

22.3.2021

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (2016–2019) vastutas Zhu Hailun sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal oli tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutas uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi järelevalve ja rakendamise eest. Zhu Hailuni on kirjeldatud kui selle programmi n-ö arhitekti. Seetõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise eest.

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna 13. Rahvakongressi aseesimehena (2019 – veebruar 2021) jätkas Zhu Hailun otsustava mõju avaldamist Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas, kus jätkub uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massiline jälitustegevus, kinnipidamine ja indoktrineerimise programm.

6.

WANG Junzheng

王君正 (kirjapilt hiina keeles)

Ametikoht(-kohad): Xinjiang Production and Construction Corps’i (XPCC) parteisekretär ja Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja. XPCC poliitjuht ja China Xinjian Group’i tegevdirektor

Sünniaeg: mai 1963

Sünnikoht: Linyi, Shandong (Hiina)

Kodakondsus: Hiina

Sugu: mees

Xinjiang Production and Construction Corps’i (XPCC) parteisekretär ja Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitja alates 2020. aasta aprillist ning XPCC poliitjuht alates 2020. aasta maist. Endine Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär (veebruar 2019 – september 2020). Wang Junzheng on tegev ka muudel kõrgetel ametikohtadel XPCCs

XPCC on riigi omanduses olev majanduslik ja paramilitaarne organisatsioon Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning see teostab Xinjiangis haldusvõimu ja omab kontrolli majandustegevuse üle.

22.3.2021

Tegutsedes alates 2020. aastast XPCC parteisekretäri ja poliitjuhina, osales Wang Junzheng kõigi XPCC poolt rakendatavate poliitikameetmete järelevalves. Selles rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest, mis on muu hulgas seotud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmiga, mida XPCC ellu viis.

Ühtlasi vastutab ta uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite sunniviisilisele tööle sundimise eest, eelkõige puuvillaväljadel.

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee sekretäri asetäitjana (alates 2020. aastast) on Wang Junzheng seotud järelevalve teostamisega kõigi Xinjiangis ellu viidud julgeolekupoliitika meetmete üle, mille hulka kuulub ka eespool nimetatud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud programm. Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (veebruar 2019 – september 2020) vastutas Wang Junzheng sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal oli tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutas eespool nimetatud programmi järelevalve ja rakendamise eest.

7.

WANG Mingshan

王明山 (kirjapilt hiina keeles)

Ametikoht(-kohad): Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komitee liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär

Sünniaeg: jaanuar 1964

Sünnikoht: Wuwei, Gansu (Hiina)

Kodakondsus: Hiina

Sugu: mees

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna parteikomitee alalise komitee liige ning Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretär alates 2020. aasta septembrist. Endine Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja parteisekretäri asetäitja (2017 – jaanuar 2021).

22.3.2021

Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna poliitika- ja õiguskomitee sekretärina (alates september 2020) vastutab Wang Mingshan sisejulgeoleku tagamise ja õiguskaitse eest Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas. Sellel ametikohal on tal poliitiline võtmepositsioon ning ta vastutab uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi järelevalve eest.

Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo endise direktori ja parteisekretäri asetäitjana (2017 – jaanuar 2021) oli tal Xinjiangi julgeolekusüsteemis võtmepositsioon ning ta oli otseselt vastutav eespool nimetatud programmi elluviimise eest. Eelkõige käivitas Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo nn ühisoperatsioonide integreeritud platvormi, mis kujutab endast suurandmete programmi, mida kasutatakse miljonite uiguuride jälgimiseks Xinjiangi piirkonnas ja selliste isikute kohta hoiatusteadete lisamiseks, keda peetakse „potentsiaalselt ohtlikuks“ ja kes tuleb saata kinnipidamislaagrisse.

Oma praegusel ametikohal ja oma varasemate ametikohustuste tõttu vastutab Wang Mingshan inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest.

8.

CHEN Mingguo

陈明国

(kirjapilt hiina keeles)

Ametikoht(-kohad): Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees

Sünniaeg: oktoober 1966

Sünnikoht: Yilong, Sichuan (Hiina)

Kodakondsus: Hiina

Sugu: mees

Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktor alates 2021. aasta jaanuarist ja Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna rahvavalitsuse aseesimees.

22.3.2021

Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo direktorina asub Chen Mingguo Xinjiangi julgeolekusüsteemis võtmepositsioonil ning on vahetult seotud uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmi rakendamisega. Eelkõige käivitas Xinjiangi avaliku julgeoleku büroo nn ühisoperatsioonide integreeritud platvormi, mis kujutab endast suurandmete programmi, mida kasutatakse miljonite uiguuride jälgimiseks Xinjiangi piirkonnas ja selliste isikute kohta hoiatusteadete lisamiseks, keda peetakse „potentsiaalselt ohtlikuks“ ja kes tuleb saata kinnipidamislaagrisse. Seetõttu vastutab Chen Mingguo inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest.

9.

JONG Kyong-thaek (teise nimega CHO’NG, Kyo’ng-t’aek)

정경택

(kirjapilt korea keeles)

Ametikoht(-kohad): Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riikliku julgeoleku minister

Sünniaeg: vahemikus 1. jaanuar 1961 kuni 31. detsember 1963

Kodakondsus: Põhja-Korea

Sugu: mees

Jong Kyong-thaek on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) riikliku julgeoleku minister olnud alates 2017. aastast.

KRDV riikliku julgeoleku ministeerium on üks peamistest institutsioonidest, mis viib ellu KRDV repressiivset julgeolekupoliitikat, keskendudes poliitiliste teisitimõtlejate kindlakstegemisele ja nende mahasurumisele, välismaalt saabuvale „õõnestava“ informatsiooni voole ning igasugusele muule käitumisele, mida peetakse tõsiseks poliitiliseks ohuks valitsevale poliitilisele süsteemile ja selle juhtkonnale.

22.3.2021

Riikliku julgeoleku ministeeriumi juhina vastutab Jong Kyong-thaek inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest, samuti laialdase sunniviisilise töö kasutamise ja naistevastase seksuaalse vägivalla eest.

10.

RI Yong Gil

(teiste nimedega RI Yong Gi, RI Yo’ng-kil, YI Yo’ng-kil)

리영길

(kirjapilt korea keeles)

Ametikoht(-kohad): Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ühiskondliku julgeoleku minister

Sünniaeg: 1955

Kodakondsus: Põhja-Korea

Sugu: mees

Ri Yong Gil on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) ühiskondliku julgeoleku minister olnud alates 2021. aasta jaanuarist ning 2018. aastast kuni 2021. aasta jaanuarini oli ta Korea rahvaarmee peastaabi ülem.

KRDV ühiskondliku julgeoleku ministeerium (mille nimi oli varem rahva julgeoleku ministeerium või avaliku julgeoleku ministeerium) on üks peamistest institutsioonidest, mis viib ellu KRDV repressiivset julgeolekupoliitikat, sealhulgas „ebaseaduslikult“ KRDVst põgeneda püüdnud inimeste ülekuulamine ja karistamine. Eelkõige vastutab ühiskondliku julgeoleku ministeerium oma kinnipidamisasutuste ameti kaudu vangilaagrite ja lühemaajaliseks sunnitööks mõeldud kinnipidamiskeskuste toimimise eest, kus vangid/kinnipeetavad peavad taluma sihilikku näljutamist ning muud ebainimlikku kohtlemist.

22.3.2021

Ühiskondliku julgeoleku ministeeriumi juhina vastutab Ri Yong Gil inimõiguste raskete rikkumiste eest KRDVs, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest, samuti laialdase sunniviisilise töö kasutamise ja naistevastase seksuaalse vägivalla eest.

Korea rahvaarmee peastaabi endise ülemana on Ri Yong Gil vastutav ka Korea rahvaarmee poolt toime pandud inimõiguste ulatuslike raskete rikkumiste eest.

11.

Mohammed Khalifa AL-KANI (teiste nimedega Mohamed Khalifa Abderrahim Shaqaqi AL-KANI, Mohammed AL-KANI, Muhammad Omar AL-KANI)

الكاني خليفة محمد (kirjapilt araabia keeles)

Ametikoht(-kohad): Kaniyati omakaitse ülem

Sünniaeg: 3. mai 1979

Kodakondsus: Liibüa

Pass nr: F86JKFJF

Sugu: mees

Mohammed Khalifa Al-Kani on Kaniyati omakaitse ülem, mis hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas. Sel ametikohal juhib ta Kaniyati omakaitse kogu tegevust. Kaniyati omakaitse ülema rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Liibüas, eelkõige kohtuväliste tapmiste ja isikute kadunuks jääma sundimise eest Tarhunas ajavahemikul 2015 kuni 2020. aasta juuni.

Mohammed Khalifa Al-Kani ja Kaniyati omakaitse põgenesid Tarhunast 2020. aasta juuni alguses Liibüa idaossa. Pärast seda leiti Tarhunast mitmeid massihaudu, mida seostatakse Kaniyati omakaitsega.

22.3.2021

12.

Abderrahim AL-KANI (teiste nimedega Abdul-Rahim AL-KANI, Abd-al-Rahim AL-KANI)

الرحيم الكاني عبد (kirjapilt araabia keeles)

Ametikoht(-kohad): Kaniyati omakaitse liige

Sünniaeg: 7. september 1997

Kodakondsus: Liibüa

Pass nr: PH3854LY

Isikutunnistuse nr: 119970331820

Sugu: mees

Abderrahim Al-Kani on Kaniyati omakaitse oluline liige ja Kaniyati omakaitse ülema Mohammed Khalifa Al-Khani vend. Kaniyati omakaitse hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas.

Abderrahim Al-Kani vastutab Kaniyati omakaitses sisejulgeoleku eest. Selles rollis vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Liibüas, eelkõige kohtuväliste tapmiste ja isikute kadunuks jääma sundimise eest Tarhunas ajavahemikul 2015 kuni 2020. aasta juuni.

22.3.2021

Abderrahim Al-Kani ja Kaniyati omakaitse põgenesid Tarhunast 2020. aasta juuni alguses Liibüa idaossa. Pärast seda leiti Tarhunast mitmeid massihaudu, mida seostatakse Kaniyati omakaitsega.

13.

Aiub Vakhaevich KATAEV

(teise nimega Ayubkhan Vakhaevich KATAEV)

Аюб Вахаевич КАТАЕВ

(teise nimega Аюбхан Вахаевич КАТАЕВ) (kirjapilt vene keeles)

Ametikoht(-kohad): Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhataja Arguni linnas Tšetšeeni Vabariigis

Sünniaeg: 1. detsember 1980 või 1. detsember 1984

Kodakondsus: Vene

Sugu: mees

Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhataja Arguni linnas Tšetšeeni Vabariigis.

22.3.2021

Venemaa Föderatsiooni siseministeeriumi osakonna juhatajana Argunis juhib Aiub Kataev kohalike riigi julgeoleku- ja politseiasutuste tegevust. Sellel ametikohal juhib ta isiklikult Tšetšeenias 2017. aastal alanud ulatuslikke ja süstemaatilisi tagakiusamisi. Repressioonid on suunatud lesbide, geide, biseksuaalsete, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste vastu, sellesse gruppi eeldatavalt kuuluvate inimeste vastu ning teiste isikute vastu, kelle puhul kahtlustatakse, et nad on Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi vastased. Aiub Kataev ja tema alluvuses olevad väed vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest Venemaal, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise, samuti meelevaldse vahistamise või kinnipidamise ning kohtuvälise või omavolilise hukkamise või tapmise eest.

Mitmete pealtnägijate sõnul oli Aiub Kataev kinnipeetute piinamise ajal järelevalvajana isiklikult kohal ja osales selles.

14.

Abuzaid (Abuzayed) Dzhandarovich VISMURADOV

Абузайд Джандарович ВИСМУРАДОВ (kirjapilt vene keeles)

Ametikoht(-kohad): Spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) tiimi „Terek“ ülem, Tšetšeeni Vabariigi asepeaminister, Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi mitteametlik ihukaitsja

Sünniaeg: 24. detsember 1975

Sünnikoht: Akhmat-Yurt/Khosi-Yurt, endine Tšetšeeni-Inguši Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (ANSV), praegu Tšetšeeni Vabariik (Venemaa Föderatsioon)

Kodakondsus: Vene

Sugu: mees

Spetsiaalse kiirreageerimisüksuse (SOBR) tiimi „Terek“ ülem, Tšetšeeni Vabariigi asepeaminister, Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi mitteametlik ihukaitsja.

Abuzaid Vismuradov on SOBRi tiimi „Terek“ ülem olnud alates 2012. aasta maist. Sellel ametikohal juhib ta isiklikult Tšetšeenias 2017. aastal alanud ulatuslikke ja süstemaatilisi tagakiusamisi. Repressioonid on suunatud lesbide, geide, biseksuaalsete, trans- ja intersooliste (LGBTI) inimeste vastu, sellesse gruppi eeldatavalt kuuluvate inimeste vastu ning teiste isikute vastu, kelle puhul kahtlustatakse, et nad on Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõrovi vastased.

22.3.2021

Abuzaid Vismuradov ja tema alluvuses olev tiim „Terek“ vastutavad inimõiguste raskete rikkumiste eest Venemaal, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise, samuti meelevaldse vahistamise või kinnipidamise ning kohtuvälise ja omavolilise tapmise või hukkamise eest.

Mitmete pealtnägijate sõnul oli Abuzaid Vismuradov kinnipeetute piinamise ajal järelevalvajana isiklikult kohal ja osales selles. Ta on lähedalt seotud Tšetšeeni Vabariigi riigipea Ramzan Kadõroviga, kes on oma poliitilisi vastaseid represseerinud juba mitmeid aastaid.

15.

Gabriel Moses LOKUJO

-

Ametikoht(-kohad): Lõuna-Sudaani rahvakaitsejõudude (SSPDF) kindralmajor

Kodakondsus: Lõuna-Sudaan

Sugu: mees

Lõuna-Sudaani rahvakaitsejõudude (SSPDF) kindralmajor.

Gabriel Moses Lokujo vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest Lõuna-Sudaanis, eelkõige kohtuväliste, kiir- või omavoliliste hukkamiste või tapmiste eest.

2020. aasta mais rööviti ja hukati kindralmajor Lokujo käsul kolm Sudaani opositsioonilise rahvavabastusliikumise (SPLA-IO) ohvitseri.

22.3.2021“

Kindralmajor Lokujo deserteerus 2020. aasta septembris SPLA-IOst ja läks üle SSPDFi ning vastutab sellele järgnenud kokkupõrgete eest Kesk-Ekvatoriaalprovintsi lõunaosas asuvas Moroto väljaõppekeskuses ja selle ümber. Selle tagajärjel andsid mõlemad pooled 2020. aasta viimastel kuudel teada mitmetest hukkunutest ja haavatutest ning tsiviilelanikud olid sunnitud Kesk-Ekvatoriaalprovintsi Kajo-Keji piirkonnast ümber asuma. Kindralmajor Lokujo väed on endiselt selles piirkonnas, kus on teatatud mitmetest uutest kokkupõrgetest ning tsiviilkogukondade turvalisus on jätkuvalt ohus.

| 2) | B osas („Juriidilised isikud, üksused ja asutused“) esitatud juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu lisatakse järgmised kanded: | Nimi (transliteratsioon ladina tähestikku) | Nimi | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „1. | Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse avalik julgeolekubüroo (Xinjiang Production and Construction Corps Public Security Bureau) | 新疆生产建设兵团公安局
  (kirjapilt hiina keeles) | Aadress: 106 Guangming Road, Urumqi, Xinjiang Uyghur Autonomous Region, Hiina
  Telefon: +86 991 598 8114 | Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse (XPCC) avalik julgeolekubüroo vastutab kõigi julgeolekuküsimustega seotud XPCC poliitika elluviimisi eest, sealhulgas kinnipidamisasutuste juhtimise eest. XPCC on riigi omanduses olev majanduslik ja paramilitaarne organisatsioon Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning see teostab Xinjiangis haldusvõimu ja omab kontrolli majandustegevuse üle. | 22.3.2021 |
| | | | | Juhtides XPCC sisemist julgeolekupoliitikat, vastutab XPCC avalik julgeolekubüroo inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest, mis on muu hulgas seotud etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmiga, mida XPCC ellu viis.
  Eespool nimetatud programmi osalisena kasutab XPCC uiguure ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvaid moslemeid sunniviisilisel tööl, eelkõige puuvillaväljadel. Juhtides XPCC sisemist julgeolekupoliitikat, vastutab XPCC avalik julgeolekubüroo süstemaatilise sunniviisilise töö kasutamise eest. | |
| 2. | Keskprokuratuur (Central Public Prosecutor’s Office, teise nimega Office of the Prosecutor of the Democratic People’s Republic of Korea (DPRK)) | 조선민주주의 인민공화국 중앙검찰소 (kirjapilt korea keeles) | | Keskprokuratuur on institutsioon, mis juhib kõiki Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) kriminaalmenetlusi, sealhulgas uurimisi, ülekuulamisi, eelvangistust ja kohtumenetlust. | 22.3.2021 |
| | | | | Keskprokuratuur esitab isikutele süüdistusi poliitiliste väärtegude eest ja määrab nende eest karistusi, kasutades selleks olemuselt ebaõiglaseid kohtumenetlusi. Ta vastutab institutsioonina inimõiguste raskete rikkumiste eest tavavanglates ning ülekuulamiskeskustes, sest see ei ole suutnud tagada eelvangistuses olevate kinnipeetute ja süüdimõistetud vangide õigusi. Tehes tihedat koostööd riikliku julgeoleku ja ühiskondliku julgeoleku ministeeriumidega, on prokuratuur kaasvastutav KRDV julgeolekuaparaadi poolt toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest ning annab sellele seaduslikkuse katte. | |
| 3. | Kaniyati omakaitse (Kaniyat Militia) (endiste nimedega „7th Brigade“ (7. brigaad), Tarhuna 7th Brigade (Tarhuna 7. brigaad), „Tarhuna Brigade“ (Tarhuna brigaad)); teiste nimedega „9th Brigade“ (9. brigaad), „Al-Kani Militia“ (Al-Kani omakaitse), „Al-Kaniyat“, „Kani Brigade“ (Kani brigaad), „Kaniat“, „Kaniyat“, „Kanyat“) | مليشيا كانيات (kirjapilt araabia keeles) | | Kaniyati omakaitse on Liibüa relvastatud omakaitseüksus, mis hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas. Pärast seda, kui Kaniyati omakaitse 2020. aasta juunis Liibüa idaossa põgenes, avastati Tarhunast nendega seotud massihauad. Kaniyati omakaitse vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest, eelkõige kohtuväliste tapmiste ning isikute kadunuks jääma sundimise eest. | 22.3.2021 |
| 4. | Eritrea valitsuse riiklik julgeolekubüroo (National Security Office (teise nimega National Security Agency)) | - | Seda juhib kindralmajor Abraha Kassa | Eritrea valitsuse riiklikku julgeolekubürood juhib kindramajor Abraha Kassa ning järelevalvet selle üle teeb presidendi kantselei. Riiklik julgeolekubüroo koosneb kuuest osakonnast, mis on omakorda jaotatud kolmeks üksuseks, mis vastutavad vastavalt luuretegevuse, kinnipidamiste ja ülekuulamiste eest. Riiklik julgeolekubüroo vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest Eritreas, eelkõige meelevaldsete vahistamiste, kohtuväliste tapmiste, isikute kadunuks jääma sundimise ning oma töötajate poolt toime pandud piinamiste eest. | 22.3.2021“ |

2)

B osas („Juriidilised isikud, üksused ja asutused“) esitatud juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu lisatakse järgmised kanded:

Nimi (transliteratsioon ladina tähestikku)

Nimi

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

„1.

Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse avalik julgeolekubüroo (Xinjiang Production and Construction Corps Public Security Bureau)

新疆生产建设兵团公安局

(kirjapilt hiina keeles)

Aadress: 106 Guangming Road, Urumqi, Xinjiang Uyghur Autonomous Region, Hiina

Telefon: +86 991 598 8114

Xinjiangi tootmis- ja ehituskorpuse (XPCC) avalik julgeolekubüroo vastutab kõigi julgeolekuküsimustega seotud XPCC poliitika elluviimisi eest, sealhulgas kinnipidamisasutuste juhtimise eest. XPCC on riigi omanduses olev majanduslik ja paramilitaarne organisatsioon Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ning see teostab Xinjiangis haldusvõimu ja omab kontrolli majandustegevuse üle.

22.3.2021

Juhtides XPCC sisemist julgeolekupoliitikat, vastutab XPCC avalik julgeolekubüroo inimõiguste raskete rikkumiste eest Hiinas, eelkõige uiguuride ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite massilise meelevaldse kinnipidamise ja alandava kohtlemise eest, samuti nende usu- ja veendumusvabaduse süstemaatilise rikkumise eest, mis on muu hulgas seotud etnilistesse vähemustesse kuuluvate moslemite vastu suunatud massilise jälitustegevuse, kinnipidamise ja indoktrineerimise programmiga, mida XPCC ellu viis.

Eespool nimetatud programmi osalisena kasutab XPCC uiguure ja teistesse etnilistesse vähemustesse kuuluvaid moslemeid sunniviisilisel tööl, eelkõige puuvillaväljadel. Juhtides XPCC sisemist julgeolekupoliitikat, vastutab XPCC avalik julgeolekubüroo süstemaatilise sunniviisilise töö kasutamise eest.

2.

Keskprokuratuur (Central Public Prosecutor’s Office, teise nimega Office of the Prosecutor of the Democratic People’s Republic of Korea (DPRK))

조선민주주의 인민공화국 중앙검찰소 (kirjapilt korea keeles)

Keskprokuratuur on institutsioon, mis juhib kõiki Korea Rahvademokraatliku Vabariigi (KRDV) kriminaalmenetlusi, sealhulgas uurimisi, ülekuulamisi, eelvangistust ja kohtumenetlust.

22.3.2021

Keskprokuratuur esitab isikutele süüdistusi poliitiliste väärtegude eest ja määrab nende eest karistusi, kasutades selleks olemuselt ebaõiglaseid kohtumenetlusi. Ta vastutab institutsioonina inimõiguste raskete rikkumiste eest tavavanglates ning ülekuulamiskeskustes, sest see ei ole suutnud tagada eelvangistuses olevate kinnipeetute ja süüdimõistetud vangide õigusi. Tehes tihedat koostööd riikliku julgeoleku ja ühiskondliku julgeoleku ministeeriumidega, on prokuratuur kaasvastutav KRDV julgeolekuaparaadi poolt toime pandud inimõiguste raskete rikkumiste eest, eelkõige piinamise ja muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise või karistamise, kohtuvälise, kiir- või omavolilise hukkamise või tapmise, isikute kadunuks jääma sundimise ning meelevaldse vahistamise või kinnipidamise eest ning annab sellele seaduslikkuse katte.

3.

Kaniyati omakaitse (Kaniyat Militia) (endiste nimedega „7th Brigade“ (7. brigaad), Tarhuna 7th Brigade (Tarhuna 7. brigaad), „Tarhuna Brigade“ (Tarhuna brigaad)); teiste nimedega „9th Brigade“ (9. brigaad), „Al-Kani Militia“ (Al-Kani omakaitse), „Al-Kaniyat“, „Kani Brigade“ (Kani brigaad), „Kaniat“, „Kaniyat“, „Kanyat“)

مليشيا كانيات (kirjapilt araabia keeles)

Kaniyati omakaitse on Liibüa relvastatud omakaitseüksus, mis hoidis 2015. aastast kuni 2020. aasta juunini enda kontrolli all Tarhuna linna Liibüas. Pärast seda, kui Kaniyati omakaitse 2020. aasta juunis Liibüa idaossa põgenes, avastati Tarhunast nendega seotud massihauad. Kaniyati omakaitse vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest, eelkõige kohtuväliste tapmiste ning isikute kadunuks jääma sundimise eest.

22.3.2021

4.

Eritrea valitsuse riiklik julgeolekubüroo (National Security Office (teise nimega National Security Agency))

-

Seda juhib kindralmajor Abraha Kassa

Eritrea valitsuse riiklikku julgeolekubürood juhib kindramajor Abraha Kassa ning järelevalvet selle üle teeb presidendi kantselei. Riiklik julgeolekubüroo koosneb kuuest osakonnast, mis on omakorda jaotatud kolmeks üksuseks, mis vastutavad vastavalt luuretegevuse, kinnipidamiste ja ülekuulamiste eest. Riiklik julgeolekubüroo vastutab inimõiguste raskete rikkumiste eest Eritreas, eelkõige meelevaldsete vahistamiste, kohtuväliste tapmiste, isikute kadunuks jääma sundimise ning oma töötajate poolt toime pandud piinamiste eest.

22.3.2021“

---

| 22.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | LI 99/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

LI 99/37

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/482,

22. märts 2021,

millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/184/ÜVJP, (1) mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/184/ÜVJP, (1) mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2021 vastu järeldused, milles mõistis kõige karmimalt hukka Myanmaris/Birmas 1. veebruaril 2021 toimunud sõjaväelise riigipöörde. Nõukogu kutsus üles kriisi leevendama erakorralise seisukorra viivitamatu lõpetamise, seadusliku tsiviilvalitsuse taastamise ja vastvalitud parlamendi töö alguse võimaldamise kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2021 vastu järeldused, milles mõistis kõige karmimalt hukka Myanmaris/Birmas 1. veebruaril 2021 toimunud sõjaväelise riigipöörde. Nõukogu kutsus üles kriisi leevendama erakorralise seisukorra viivitamatu lõpetamise, seadusliku tsiviilvalitsuse taastamise ja vastvalitud parlamendi töö alguse võimaldamise kaudu.

| (3) | Samuti kutsus nõukogu sõjaväevõime üles vabastama presidendi, riiginõuniku ja kõik teised isikud, kes on seoses riigipöördega kinni peetud või vahistatud. Nõukogu rõhutas, et tagada tuleb takistamatu telekommunikatsioon, samuti tuleb tagada väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus ja juurdepääs teabele ning austada õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi. Nõukogu mõistis hukka rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud sõjalised ja politseirepressioonid ning kutsub ühtlasi ametivõime üles rakendama maksimaalset vaoshoitust ja kõiki pooli hoiduma vägivallast kooskõlas rahvusvahelise õigusega. |
| --- | --- |

(3)

Samuti kutsus nõukogu sõjaväevõime üles vabastama presidendi, riiginõuniku ja kõik teised isikud, kes on seoses riigipöördega kinni peetud või vahistatud. Nõukogu rõhutas, et tagada tuleb takistamatu telekommunikatsioon, samuti tuleb tagada väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus ja juurdepääs teabele ning austada õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi. Nõukogu mõistis hukka rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud sõjalised ja politseirepressioonid ning kutsub ühtlasi ametivõime üles rakendama maksimaalset vaoshoitust ja kõiki pooli hoiduma vägivallast kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

| (4) | Nõukogu järeldustes rõhutati liidu valmisolekut võtta vastu piiravaid meetmeid vastusena sõjalisele riigipöördele. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu järeldustes rõhutati liidu valmisolekut võtta vastu piiravaid meetmeid vastusena sõjalisele riigipöördele.

| (5) | Olukorra tõsidust silmas pidades leiab nõukogu, et loetellu kandmise kriteeriume tuleks muuta, et oleks võimalik kohaldada sihipäraseid piiravaid meetmeid füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kelle tegevus õõnestab Myanmaris/Birmas demokraatiat ja õigusriiki, samuti juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kes on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) omandis või kontrolli all, kes teenivad tulu Myanmari relvajõududele (Tatmadaw), toetavad neid või saavad neist kasu, ning aitavad seega kaasa demokraatiat ja õigusriiki õõnestavale tegevusele või rasketele inimõiguste rikkumistele Myanmaris/Birmas. |
| --- | --- |

(5)

Olukorra tõsidust silmas pidades leiab nõukogu, et loetellu kandmise kriteeriume tuleks muuta, et oleks võimalik kohaldada sihipäraseid piiravaid meetmeid füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kelle tegevus õõnestab Myanmaris/Birmas demokraatiat ja õigusriiki, samuti juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste suhtes, kes on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) omandis või kontrolli all, kes teenivad tulu Myanmari relvajõududele (Tatmadaw), toetavad neid või saavad neist kasu, ning aitavad seega kaasa demokraatiat ja õigusriiki õõnestavale tegevusele või rasketele inimõiguste rikkumistele Myanmaris/Birmas.

| (6) | Võttes arvesse olukorda Myanmaris/Birmas on asjakohane muuta otsuse 2013/184/ÜVJP pealkirja. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse olukorda Myanmaris/Birmas on asjakohane muuta otsuse 2013/184/ÜVJP pealkirja.

| (7) | Otsust 2013/184/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Otsust 2013/184/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2013/184/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Nõukogu otsus 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Myanmaris/Birmas“. |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Nõukogu otsus 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses olukorraga Myanmaris/Birmas“.

| 2) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5

  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et järgmised lisas loetletud isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks nende territooriumi:






  a) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad raskete inimõiguste rikkumiste eest Myanmaris/Birmas; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et järgmised lisas loetletud isikud ei siseneks nende territooriumile ega läbiks nende territooriumi:

a)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad raskete inimõiguste rikkumiste eest Myanmaris/Birmas;

| b) | füüsilised isikud, kelle meetmed, poliitika või tegevus õõnestavad Myanmaris/Birmas demokraatiat või õigusriiki või kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut või stabiilsust; |
| --- | --- |

b)

füüsilised isikud, kelle meetmed, poliitika või tegevus õõnestavad Myanmaris/Birmas demokraatiat või õigusriiki või kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut või stabiilsust;

| c) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad abivajavatele tsiviilisikutele humanitaarabi kohaletoimetamise takistamise eest; |
| --- | --- |

c)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad abivajavatele tsiviilisikutele humanitaarabi kohaletoimetamise takistamise eest;

| d) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste või kuritarvitamiste sõltumatu uurimise takistamise eest, või |
| --- | --- |

d)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste või kuritarvitamiste sõltumatu uurimise takistamise eest, või

| e) | füüsilised isikud, kes on seotud punktides a–d osutatud füüsiliste isikutega.“ |
| --- | --- |

e)

füüsilised isikud, kes on seotud punktides a–d osutatud füüsiliste isikutega.“

| 3) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6

  1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad järgmistele lisas loetletud isikutele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all:






  a) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad raskete inimõiguste rikkumiste eest Myanmaris/Birmas; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

1.   Külmutatakse kõik rahalised vahendid ja majandusressursid, mis kuuluvad järgmistele lisas loetletud isikutele või mis on nende omandis, valduses või kontrolli all:

a)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad raskete inimõiguste rikkumiste eest Myanmaris/Birmas;

| b) | füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused, kelle tegevus või poliitika kahjustab Myanmaris/Birmas demokraatiat või õigusriiki või kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut või stabiilsust; |
| --- | --- |

b)

füüsilised ja juriidilised isikud, üksused ja asutused, kelle tegevus või poliitika kahjustab Myanmaris/Birmas demokraatiat või õigusriiki või kes osalevad tegevuses või toetavad tegevust, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut või stabiilsust;

| c) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad abivajavatele tsiviilisikutele humanitaarabi kohaletoimetamise takistamise eest; |
| --- | --- |

c)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad abivajavatele tsiviilisikutele humanitaarabi kohaletoimetamise takistamise eest;

| d) | Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste või kuritarvitamiste sõltumatu uurimise takistamise eest; |
| --- | --- |

d)

Myanmari relvajõududesse (Tatmadaw), Myanmari politseijõududesse ja piirivalvepolitseisse kuuluvad füüsilised isikud, kes vastutavad väidetavate raskete inimõiguste rikkumiste või kuritarvitamiste sõltumatu uurimise takistamise eest;

| e) | juriidilised isikud, üksused ja asutused, kes on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) omandis või kontrolli all või kes teenivad tulu Myanmari relvajõududele (Tatmadaw), toetavad neid või saavad neist kasu, või |
| --- | --- |

e)

juriidilised isikud, üksused ja asutused, kes on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) omandis või kontrolli all või kes teenivad tulu Myanmari relvajõududele (Tatmadaw), toetavad neid või saavad neist kasu, või

| f) | füüsilised või juriidilised isikud, üksused ja asutused, kes on seotud punktides a–e osutatud isikutega.“ |
| --- | --- |

f)

füüsilised või juriidilised isikud, üksused ja asutused, kes on seotud punktides a–e osutatud isikutega.“

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 6a

  1.   Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigi pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa vabastada lisas loetletud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kuuluvad teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha lisas loetletud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele teatavad rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks, olles enne kindlaks teinud, et kõnealuseid rahalisi vahendeid või majandusressursse on vaja humanitaarabi andmiseks, näiteks abi, sealhulgas meditsiinitarvete ja toidu kohaletoimetamiseks või kohaletoimetamise hõlbustamiseks, humanitaartöötajate transpordiks ja sellega seotud abiks, või Myanmarist/Birmast evakueerimiseks.


  2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul pärast loa andmist teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist käesoleva artikli alusel antud lubadest.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6a

1.   Erandina artikli 6 lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigi pädevad asutused tingimustel, mida nad peavad asjakohaseks, anda loa vabastada lisas loetletud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele kuuluvad teatavad külmutatud rahalised vahendid või majandusressursid või teha lisas loetletud füüsilisele või juriidilisele isikule, üksusele või asutusele teatavad rahalised vahendid või majandusressursid kättesaadavaks, olles enne kindlaks teinud, et kõnealuseid rahalisi vahendeid või majandusressursse on vaja humanitaarabi andmiseks, näiteks abi, sealhulgas meditsiinitarvete ja toidu kohaletoimetamiseks või kohaletoimetamise hõlbustamiseks, humanitaartöötajate transpordiks ja sellega seotud abiks, või Myanmarist/Birmast evakueerimiseks.

2.   Asjaomane liikmesriik teavitab nelja nädala jooksul pärast loa andmist teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist käesoleva artikli alusel antud lubadest.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsus 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/232/ÜVJP (ELT L 111, 23.4.2013, lk 75).

1

---

| 22.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | LI 99/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

LI 99/40

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/483,

22. märts 2021,

millega muudetakse otsust 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/184/ÜVJP, (1) mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 22. aprillil 2013 vastu otsuse 2013/184/ÜVJP, (1) mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Nõukogu võttis 22. veebruaril 2021 vastu järeldused, milles mõistis kõige karmimalt hukka Myanmaris/Birmas 1. veebruaril 2021 toimunud sõjaväelise riigipöörde. Nõukogu kutsus üles kriisi leevendama erakorralise seisukorra viivitamatu lõpetamise, seadusliku tsiviilvalitsuse taastamise ja vastvalitud parlamendi töö alustamise kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 22. veebruaril 2021 vastu järeldused, milles mõistis kõige karmimalt hukka Myanmaris/Birmas 1. veebruaril 2021 toimunud sõjaväelise riigipöörde. Nõukogu kutsus üles kriisi leevendama erakorralise seisukorra viivitamatu lõpetamise, seadusliku tsiviilvalitsuse taastamise ja vastvalitud parlamendi töö alustamise kaudu.

| (3) | Ühtlasi kutsus nõukogu sõjaväevõime üles vabastama presidendi, riiginõuniku ja kõik teised isikud, kes on seoses riigipöördega kinni peetud või vahistatud. Nõukogu nõudis, et tagada tuleb takistamatu telekommunikatsioon, väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus ja juurdepääs teabele ning austada tuleb õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi. Nõukogu mõistis hukka rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud sõjaväelised ja politseirepressioonid ning kutsus ühtlasi ametivõime üles rakendama maksimaalset vaoshoitust ja kutsus kõiki pooli üles hoiduma vägivallast kooskõlas rahvusvahelise õigusega. |
| --- | --- |

(3)

Ühtlasi kutsus nõukogu sõjaväevõime üles vabastama presidendi, riiginõuniku ja kõik teised isikud, kes on seoses riigipöördega kinni peetud või vahistatud. Nõukogu nõudis, et tagada tuleb takistamatu telekommunikatsioon, väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabadus ja juurdepääs teabele ning austada tuleb õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi. Nõukogu mõistis hukka rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud sõjaväelised ja politseirepressioonid ning kutsus ühtlasi ametivõime üles rakendama maksimaalset vaoshoitust ja kutsus kõiki pooli üles hoiduma vägivallast kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

| (4) | Nõukogu järeldustes rõhutati, et sõjaväelisele riigipöördele reageerimiseks on liit valmis võtma vastu piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu järeldustes rõhutati, et sõjaväelisele riigipöördele reageerimiseks on liit valmis võtma vastu piiravaid meetmeid.

| (5) | Pärast rahumeelsete protestide vägivaldset mahasurumist riigis mõistis liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. veebruaril 2021. aastal jõhkrad repressioonid hukka ja kutsus sõjaväevõime üles kohe lõpetama jõu kasutamise tsiviilisikute vastu ja võimaldama elanikel kasutada oma õigust väljendus- ja kogunemisvabadusele. |
| --- | --- |

(5)

Pärast rahumeelsete protestide vägivaldset mahasurumist riigis mõistis liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 28. veebruaril 2021. aastal jõhkrad repressioonid hukka ja kutsus sõjaväevõime üles kohe lõpetama jõu kasutamise tsiviilisikute vastu ja võimaldama elanikel kasutada oma õigust väljendus- ja kogunemisvabadusele.

| (6) | Sellega seoses ja Myanmaris/Birmas jätkuvat tõsist olukorda arvesse võttes tuleks 11 isikut lisada otsuse 2013/184/ÜVJP lisas esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

Sellega seoses ja Myanmaris/Birmas jätkuvat tõsist olukorda arvesse võttes tuleks 11 isikut lisada otsuse 2013/184/ÜVJP lisas esitatud nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid.

| (7) | Otsuse 2013/184/ÜVJP lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Otsuse 2013/184/ÜVJP lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2013/184/ÜVJP lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 22. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsus 2013/184/ÜVJP, mis käsitleb Myanmari/Birma vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/232/ÜVJP (ELT L 111, 23.4.2013, lk 75).

1

---

LISA

Otsuse 2013/184/ÜVJP lisas esitatud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste loetellu lisatakse järgmised isikud:

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Loetellu kandmise põhjused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „15. | Min Aung Hlaing | Sünniaeg: 3. juuli 1956
  Sünnikoht: Tavoy, Myanmar/Birma
  Kodakondsus: Myanmar
  Riiklik identifitseerimisnumber: 12/SAKHANA(N)020199
  Sugu: mees | Min Aung Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu esimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris/Birmas toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. | 22.3.2021 |
| Koondades kogu võimu haldusnõukogu kätte ja olles riigi haldusnõukogu esimees, on ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.
  Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu esimehena vastutab ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhatajana vastutab Min Aung Hlaing alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 16. | Myint Swe | Sünniaeg: 24. mai 1951
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Myint Swe on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja kuni 1. veebruarini 2021 oli ta Tatmadaw’ poolt ametisse määratud asepresident. Sel kuupäeval osales Myint Swe koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseaduse vastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitsejõudude ülemjuhatajale Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil.
  Nõustudes enda presidendi kohusetäitjaks nimetamisega ja andes seadusandliku, kohtuliku ja täidesaatva võimu üle väejuhatajale, aitas Myint Swe kaasa demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| 17. | Soe Win | Sünniaeg: 1. märts 1960
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Soe Win on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja asetäitja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu aseesimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. | 22.3.2021 |
| Riigi haldusnõukogu aseesimehena on ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.
  Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu aseesimehena vastutab ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhataja asetäitjana vastutab Soe Win alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 18. | Sein Win | Sünniaeg: 24. juuli 1956
  Sünnikoht: Pyin Oo Lwin, Myanmar/Birma
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Sein Win on Tatmadaw’ liige ja endine kaitseminister (ajavahemikul 24. augustist 2015 kuni 1. veebruarini 2021). 1. veebruaril osales ta koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseadusevastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandliku, täidesaatva ja kohtuliku võimu üle kaitsejõudude ülemjuhatajale Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil.
  Osaledes riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul, kus otsustati kuulutada välja erakorraline seisukord ja anda riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitsejõudude ülemjuhatajale, aitas Sein Win kaasa 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemuste tühistamisele ja demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele. Seetõttu vastutab ta demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| 2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Kaitseministrina (24. augustist 2015 kuni 1. veebruarini 2021) vastutab Sein Win nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 19. | Thein Soe
  (teise nimega U Thein Soe) | Sünniaeg: 23. jaanuar 1952
  Sünnikoht: Kani, Myanmar/Birma
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Thein Soe nimetati 2. veebruaril 2021 liidu valimiskomisjoni esimeheks. Nõustudes sellesse ametisse nimetamisega pärast 1. veebruaril 2021 toimunud sõjalist riigipööret ning oma tegevusega valimiskomisjoni esimehena, eelkõige sellega, et ta tühistas valimiste tulemused, kuigi tõendid pettuste kohta puudusid, on Thein Soe otseselt osalenud tegevuses, millega õõnestatakse Myanmaris demokraatiat ja õigusriiki. | 22.3.2021 |
| 20. | Mya Tun Oo | Sünniaeg: 4. või 5. mai 1961
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindral Mya Tun Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 1. veebruaril 2021 määrati ta kaitseministriks ning ta on riigi haldusnõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Mya Tun Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Mya Tun Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.
  2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Mya Tun Oo oli Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülemate ühendkomitee liige, mis on Tatmadaw’ tähtsuselt kolmas ametikoht, seda alates 2016. aasta augustist kuni ajani, millal ta määrati kaitseministriks. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud sõjalisi operatsioone ning koordineeris eri relvajõudude, sealhulgas maaväe, mereväe ja õhuväe tegevust, samuti suurtükiväe kasutamist. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 21. | Dwe Aung Lin | Sünniaeg:
  31. mai 1962
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Dwe Aung Lin on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu sekretär.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  2. veebruaril 2021 määrati kindralleitnant Dwe Aung Lin riigi haldusnõukogu sekretäriks ning ta on väljastanud riigi haldusnõukogu korraldusi. Muu hulgas andis ta korralduse eemaldada inimesed ametikohtadelt, kuhu nad olid määratud seaduslikult valitud valitsuse poolt, samuti korralduse Myanmari valimiskomisjoni uute liikmete nimetamiseks.
  Riigi haldusnõukogu liikme ja sekretärina on kindralleitnant Dwe Aung Lin otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikme ja sekretärina vastutab kindralleitnant Dwe Aung Lin otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 22. | Ye Win Oo | Sünniaeg: 21. veebruar 1966
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Ye Win Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu kaassekretär.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita. | 22.3.2021 |
| 2. veebruaril 2021 määrati kindralleitnant Ye Win Oo riigi haldusnõukogu kaassekretäriks. Riigi haldusnõukogu liikme ja kaassekretärina on kindralleitnant Ye Win Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.
  Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Myanmari julgeolekujõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikme ja kaassekretärina vastutab kindralleitnant Ye Win Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 23. | Maung Maung Kyaw | Sünniaeg: 23. juuli 1964
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindral Maung Maung Kyaw on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Maung Maung Kyaw otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Maung Maung Kyaw otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest. |
| 24. | Moe Myint Tun | Sünniaeg: 24. mai 1968
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Moe Myint Tun on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  Riigi haldusnõukogu liikmena on kindralleitnant Moe Myint Tun otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas. | 22.3.2021 |
| Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.
  Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindralleitnant Moe Myint Tun otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.
  2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Kindralleitnant Moe Myint Tun oli erioperatsioonide büroo (BSO)-6 juhataja ning Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülem (maavägi) kuni 2019. aastani. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud operatsioone. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest. |
| 25. | Than Hlaing | Sünniaeg:
  Kodakondsus: Myanmar
  Sugu: mees | Kindralleitnant Than Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 2. veebruaril 2021 määrati ta siseministri asetäitjaks ja politseiülemaks.
  1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.
  Riigi haldusnõukogu poolt ametisse määratud kindralleitnant Than Hlaingi on seotud demokraatiat ja õigusriiki õõnestava tegevuse ja poliitikaga Myanmaris/Birmas, samuti tegevusega, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut ja stabiilsust, ning on sellist tegevust toetanud. | 22.3.2021“ |
| Lisaks on kindralleitnant Than Hlaingi kontrolli all tegutsenud politseijõud alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid. Siseministri asetäitjana ja politseiülemana on kindralleitnant Than Hlaing otseselt vastutav repressiivse poliitika ning rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud politsei vägivallaga seotud otsuste tegemise eest, mistõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Myanmaris/Birmas. |

Nimi

Tuvastamisandmed

Loetellu kandmise põhjused

Loetellu kandmise kuupäev

„15.

Min Aung Hlaing

Sünniaeg: 3. juuli 1956

Sünnikoht: Tavoy, Myanmar/Birma

Kodakondsus: Myanmar

Riiklik identifitseerimisnumber: 12/SAKHANA(N)020199

Sugu: mees

Min Aung Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu esimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris/Birmas toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

22.3.2021

Koondades kogu võimu haldusnõukogu kätte ja olles riigi haldusnõukogu esimees, on ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu esimehena vastutab ülemjuhataja Min Aung Hlaing otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhatajana vastutab Min Aung Hlaing alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

16.

Myint Swe

Sünniaeg: 24. mai 1951

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Myint Swe on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja kuni 1. veebruarini 2021 oli ta Tatmadaw’ poolt ametisse määratud asepresident. Sel kuupäeval osales Myint Swe koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseaduse vastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitsejõudude ülemjuhatajale Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil.

Nõustudes enda presidendi kohusetäitjaks nimetamisega ja andes seadusandliku, kohtuliku ja täidesaatva võimu üle väejuhatajale, aitas Myint Swe kaasa demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

17.

Soe Win

Sünniaeg: 1. märts 1960

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Soe Win on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) ülemjuhataja asetäitja alates 2011. aastast. Ta on riigi haldusnõukogu aseesimees ning riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

22.3.2021

Riigi haldusnõukogu aseesimehena on ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu aseesimehena vastutab ülemjuhataja asetäitja Soe Win otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Tatmadaw’ ülemjuhataja asetäitjana vastutab Soe Win alates 2011. aastast otseselt nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

18.

Sein Win

Sünniaeg: 24. juuli 1956

Sünnikoht: Pyin Oo Lwin, Myanmar/Birma

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Sein Win on Tatmadaw’ liige ja endine kaitseminister (ajavahemikul 24. augustist 2015 kuni 1. veebruarini 2021). 1. veebruaril osales ta koos teiste Tatmadaw’ liikmetega riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul. Riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolek oli põhiseadusevastane, sest sellel ei osalenud nõukogu tsiviilisikutest liikmed. Sel koosolekul kuulutati Myint Swe presidendi kohusetäitjaks. Seejärel kuulutas Myint Swe välja erakorralise seisukorra ja andis riigi seadusandliku, täidesaatva ja kohtuliku võimu üle kaitsejõudude ülemjuhatajale Min Aung Hlaingile. Erakorralise seisukorra väljakuulutamise menetlust rikuti, sest põhiseaduse kohaselt on erakorralise seisukorra väljakuulutamise õigus ainult presidendil.

Osaledes riikliku kaitse- ja julgeolekunõukogu koosolekul, kus otsustati kuulutada välja erakorraline seisukord ja anda riigi seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitsejõudude ülemjuhatajale, aitas Sein Win kaasa 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemuste tühistamisele ja demokraatlikult valitud valitsuse kukutamisele. Seetõttu vastutab ta demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Kaitseministrina (24. augustist 2015 kuni 1. veebruarini 2021) vastutab Sein Win nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

19.

Thein Soe

(teise nimega U Thein Soe)

Sünniaeg: 23. jaanuar 1952

Sünnikoht: Kani, Myanmar/Birma

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Thein Soe nimetati 2. veebruaril 2021 liidu valimiskomisjoni esimeheks. Nõustudes sellesse ametisse nimetamisega pärast 1. veebruaril 2021 toimunud sõjalist riigipööret ning oma tegevusega valimiskomisjoni esimehena, eelkõige sellega, et ta tühistas valimiste tulemused, kuigi tõendid pettuste kohta puudusid, on Thein Soe otseselt osalenud tegevuses, millega õõnestatakse Myanmaris demokraatiat ja õigusriiki.

22.3.2021

20.

Mya Tun Oo

Sünniaeg: 4. või 5. mai 1961

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindral Mya Tun Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 1. veebruaril 2021 määrati ta kaitseministriks ning ta on riigi haldusnõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Mya Tun Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Mya Tun Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Mya Tun Oo oli Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülemate ühendkomitee liige, mis on Tatmadaw’ tähtsuselt kolmas ametikoht, seda alates 2016. aasta augustist kuni ajani, millal ta määrati kaitseministriks. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud sõjalisi operatsioone ning koordineeris eri relvajõudude, sealhulgas maaväe, mereväe ja õhuväe tegevust, samuti suurtükiväe kasutamist. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

21.

Dwe Aung Lin

Sünniaeg:

31. mai 1962

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Dwe Aung Lin on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu sekretär.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

2. veebruaril 2021 määrati kindralleitnant Dwe Aung Lin riigi haldusnõukogu sekretäriks ning ta on väljastanud riigi haldusnõukogu korraldusi. Muu hulgas andis ta korralduse eemaldada inimesed ametikohtadelt, kuhu nad olid määratud seaduslikult valitud valitsuse poolt, samuti korralduse Myanmari valimiskomisjoni uute liikmete nimetamiseks.

Riigi haldusnõukogu liikme ja sekretärina on kindralleitnant Dwe Aung Lin otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikme ja sekretärina vastutab kindralleitnant Dwe Aung Lin otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

22.

Ye Win Oo

Sünniaeg: 21. veebruar 1966

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Ye Win Oo on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu kaassekretär.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

22.3.2021

2. veebruaril 2021 määrati kindralleitnant Ye Win Oo riigi haldusnõukogu kaassekretäriks. Riigi haldusnõukogu liikme ja kaassekretärina on kindralleitnant Ye Win Oo otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Myanmari julgeolekujõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikme ja kaassekretärina vastutab kindralleitnant Ye Win Oo otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

23.

Maung Maung Kyaw

Sünniaeg: 23. juuli 1964

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindral Maung Maung Kyaw on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

Riigi haldusnõukogu liikmena on kindral Maung Maung Kyaw otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindral Maung Maung Kyaw otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

24.

Moe Myint Tun

Sünniaeg: 24. mai 1968

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Moe Myint Tun on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige ja riigi haldusnõukogu liige.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

Riigi haldusnõukogu liikmena on kindralleitnant Moe Myint Tun otseselt osalenud riigi funktsioone käsitlevate otsuste tegemises ja vastutav selle eest ning on sellest tulenevalt vastutav demokraatia ja õigusriigi õõnestamise eest Myanmaris/Birmas.

22.3.2021

Peale selle võttis riigi haldusnõukogu vastu otsused, millega piirati väljendusvabadust, sealhulgas teabele juurdepääsu ja rahumeelse kogunemise õigust. Sõjaväelised jõud ja ametivõimud, kes tegutsevad riigi haldusnõukogu kontrolli all, on alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid.

Riigi haldusnõukogu liikmena vastutab kindralleitnant Moe Myint Tun otseselt nende repressiivsete otsuste ja inimõiguste raskete rikkumiste eest.

2018. aastal teatasid ÜRO ja rahvusvahelised kodanikuühiskonna organisatsioonid inimõiguste ränkadest rikkumistest ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rasketest rikkumistest, mida sõjaväe- ja politseijõud on alates 2011. aastast Katšini, Arakani ja Šani osariigis rohingjade vastu toime pannud, ning leidsid, et paljud neist rikkumistest kujutavad endast kõige raskemaid kuritegusid rahvusvahelise õiguse alusel. Kindralleitnant Moe Myint Tun oli erioperatsioonide büroo (BSO)-6 juhataja ning Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) staabiülem (maavägi) kuni 2019. aastani. Sellel ametikohal olles juhtis ta Arakani osariigis toimunud operatsioone. Seetõttu vastutab nende rohingjade vastu toime pandud raskete rikkumiste eest.

25.

Than Hlaing

Sünniaeg:

Kodakondsus: Myanmar

Sugu: mees

Kindralleitnant Than Hlaing on Myanmari relvajõudude (Tatmadaw) liige. 2. veebruaril 2021 määrati ta siseministri asetäitjaks ja politseiülemaks.

1. veebruaril 2021. aastal panid Myanmari relvajõud (Tatmadaw) ülemjuhataja Min Aung Hlaingi juhtimisel Myanmaris toime riigipöörde, tühistades 8. novembril 2020 toimunud valimiste tulemused ja kukutades demokraatlikult valitud valitsuse. Riigipöörde osana kuulutas presidendi kohusetäitjana tegutsev asepresident Myint Swe 1. veebruaril välja erakorralise seisukorra ning andis seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtulikud volitused üle kaitseväe ülemjuhatajale vanemkindral Min Aung Hlaingile. 2. veebruaril loodi nende volituste teostamiseks riigi haldusnõukogu, takistades nii demokraatlikult valitud valitsusel oma mandaati täita.

Riigi haldusnõukogu poolt ametisse määratud kindralleitnant Than Hlaingi on seotud demokraatiat ja õigusriiki õõnestava tegevuse ja poliitikaga Myanmaris/Birmas, samuti tegevusega, mis ohustab Myanmaris/Birmas rahu, julgeolekut ja stabiilsust, ning on sellist tegevust toetanud.

22.3.2021“

Lisaks on kindralleitnant Than Hlaingi kontrolli all tegutsenud politseijõud alates 1. veebruarist 2021 toime pannud inimõiguste raskeid rikkumisi, tapnud tsiviilisikuid ja relvastamata protestijaid, piiranud ühinemis- ja väljendusvabadust, sealhulgas piiranud internetiühendust, vahistanud ja pidanud meelevaldselt kinni opositsioonijuhte ja riigipöörde vastaseid. Siseministri asetäitjana ja politseiülemana on kindralleitnant Than Hlaing otseselt vastutav repressiivse poliitika ning rahumeelsete meeleavaldajate vastu suunatud politsei vägivallaga seotud otsuste tegemise eest, mistõttu vastutab ta inimõiguste raskete rikkumiste eest Myanmaris/Birmas.

---