# Uradni list L 82/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 82 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 649. marec 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 82

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 649. marec 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik ZN št. 153 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na celovitost sistema za dovajanje goriva in varnost električnega pogonskega sistema v primeru trka v zadnji del vozila [2021/386] | 1 |
| | * | Pravilnik ZN št. 155 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na kibernetsko varnost in sistem za upravljanje kibernetske varnosti [2021/387] | 30 |
| | * | Pravilnik ZN št. 156 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na posodobitev programske opreme in sistem za upravljanje posodobitev programske opreme [2021/388] | 60 |
| | * | Pravilnik ZN št. 157 – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu [2021/389] | 75 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik ZN št. 153 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na celovitost sistema za dovajanje goriva in varnost električnega pogonskega sistema v primeru trka v zadnji del vozila [2021/386]

1

*

Pravilnik ZN št. 155 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na kibernetsko varnost in sistem za upravljanje kibernetske varnosti [2021/387]

30

*

Pravilnik ZN št. 156 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na posodobitev programske opreme in sistem za upravljanje posodobitev programske opreme [2021/388]

60

*

Pravilnik ZN št. 157 – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu [2021/389]

75

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 9.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik ZN št. 153 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na celovitost sistema za dovajanje goriva in varnost električnega pogonskega sistema v primeru trka v zadnji del vozila [2021/386]

Datum začetka veljavnosti: 22. januar 2021

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojno in pravno zavezujoče besedilo je: ECE/TRANS/WP.29/2020/76.

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Zahteve |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preizkus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

11.

PRILOGE

| 1 | Sporočilo |
| --- | --- |

1

| 2 | Primeri namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2

| 3 | Postopek za preizkus trka v zadnji del vozila |
| --- | --- |

3

| 4 | Preizkusni pogoji in postopki za oceno celovitosti sistema za vodikovo gorivo po trku |
| --- | --- |

4

| 5 | Preizkusni postopki za vozila, opremljena z električnim pogonskim sistemom |
| --- | --- |

5

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorije M1
   (1), katerih skupna dovoljena masa je manjša od 3 500 kg, in za vozila kategorije N1 glede na celovitost sistema za dovajanje goriva in varnost električnega pogonskega sistema, ki deluje na visoko napetost, v primeru trka v zadnji del vozila.

1

1

1

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih: |
| --- | --- |

2.1

„tip vozila“ pomeni kategorijo vozil na motorni pogon, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

| 2.1.1 | dolžini in širini vozila, če vplivata na rezultate preizkusa trka, predpisanega v tem pravilniku; |
| --- | --- |

2.1.1

dolžini in širini vozila, če vplivata na rezultate preizkusa trka, predpisanega v tem pravilniku;

| 2.1.2 | konstrukciji, merah, obliki in materialih dela vozila za prečno ravnino, ki poteka skozi točko „R“ skrajnega zadnjega sedeža; |
| --- | --- |

2.1.2

konstrukciji, merah, obliki in materialih dela vozila za prečno ravnino, ki poteka skozi točko „R“ skrajnega zadnjega sedeža;

| 2.1.3 | obliki in notranjih merah potniškega prostora, če vplivajo na rezultate preizkusa trka, predpisanega v tem pravilniku; |
| --- | --- |

2.1.3

obliki in notranjih merah potniškega prostora, če vplivajo na rezultate preizkusa trka, predpisanega v tem pravilniku;

| 2.1.4 | položaju (spredaj, zadaj ali v sredini) in usmeritvi (prečno ali vzdolžno) motorja, če vplivata negativno na rezultat preizkusnega postopka pri trku, predpisanega v tem pravilniku; |
| --- | --- |

2.1.4

položaju (spredaj, zadaj ali v sredini) in usmeritvi (prečno ali vzdolžno) motorja, če vplivata negativno na rezultat preizkusnega postopka pri trku, predpisanega v tem pravilniku;

| 2.1.5 | masi neobremenjenega vozila, če vpliva negativno na rezultat preizkusa trka, predpisanega v tem pravilniku; |
| --- | --- |

2.1.5

masi neobremenjenega vozila, če vpliva negativno na rezultat preizkusa trka, predpisanega v tem pravilniku;

| 2.1.6 | mestih sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (sistema REESS), če vplivajo negativno na rezultat preizkusa trka, predpisanega v tem pravilniku; |
| --- | --- |

2.1.6

mestih sistema za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (sistema REESS), če vplivajo negativno na rezultat preizkusa trka, predpisanega v tem pravilniku;

| 2.1.7 | konstrukciji, obliki, merah in materialih (kovina/plastika) posod za gorivo; |
| --- | --- |

2.1.7

konstrukciji, obliki, merah in materialih (kovina/plastika) posod za gorivo;

| 2.1.8 | položaju posod za gorivo v vozilu, če vpliva negativno na izpolnjevanje zahtev iz odstavka 5.2.1; |
| --- | --- |

2.1.8

položaju posod za gorivo v vozilu, če vpliva negativno na izpolnjevanje zahtev iz odstavka 5.2.1;

| 2.1.9 | značilnostih in mestu sistema za dovajanje goriva (črpalke, filtrov itd.); |
| --- | --- |

2.1.9

značilnostih in mestu sistema za dovajanje goriva (črpalke, filtrov itd.);

| 2.2 | „potniški prostor“ pomeni prostor za namestitev oseb v vozilu, ki ga omejujejo streha, pod, bočne stene, vrata, zunanja stekla, sprednja pregradna stena in zadnja pregradna stena ali zadnja vrata ter pregrade in ohišja za električno zaščito oseb v vozilu pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo; |
| --- | --- |

2.2

„potniški prostor“ pomeni prostor za namestitev oseb v vozilu, ki ga omejujejo streha, pod, bočne stene, vrata, zunanja stekla, sprednja pregradna stena in zadnja pregradna stena ali zadnja vrata ter pregrade in ohišja za električno zaščito oseb v vozilu pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo;

| 2.3 | „masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, brez voznika, potnikov ali tovora, vendar napolnjenega z gorivom, hladilno tekočino in mazivi ter opremljenega z orodjem in rezervnim kolesom (če jih je kot standardno opremo dobavil proizvajalec vozila); |
| --- | --- |

2.3

„masa neobremenjenega vozila“ pomeni maso vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, brez voznika, potnikov ali tovora, vendar napolnjenega z gorivom, hladilno tekočino in mazivi ter opremljenega z orodjem in rezervnim kolesom (če jih je kot standardno opremo dobavil proizvajalec vozila);

| 2.4 | „posoda za gorivo“ pomeni posode, namenjene za hranjenje tekočega goriva, kot je opredeljeno v odstavku 2.6, ali stisnjenega vodikovega plina, ki se uporablja predvsem za pogon vozila, razen pripadajočega pribora (cevi za polnjenje, če je samostojni del, odprtine za polnjenje, pokrova, merilnika nivoja goriva, povezave z motorjem ali napeljave za uravnavanje notranjega nadtlaka itd.); |
| --- | --- |

2.4

„posoda za gorivo“ pomeni posode, namenjene za hranjenje tekočega goriva, kot je opredeljeno v odstavku 2.6, ali stisnjenega vodikovega plina, ki se uporablja predvsem za pogon vozila, razen pripadajočega pribora (cevi za polnjenje, če je samostojni del, odprtine za polnjenje, pokrova, merilnika nivoja goriva, povezave z motorjem ali napeljave za uravnavanje notranjega nadtlaka itd.);

| 2.5 | „prostornina posode za gorivo“ pomeni prostornino posode za gorivo, kot jo je določil proizvajalec; |
| --- | --- |

2.5

„prostornina posode za gorivo“ pomeni prostornino posode za gorivo, kot jo je določil proizvajalec;

| 2.6 | „tekoče gorivo“ pomeni gorivo, ki je pri normalnih temperaturnih in tlačnih pogojih tekoče; |
| --- | --- |

2.6

„tekoče gorivo“ pomeni gorivo, ki je pri normalnih temperaturnih in tlačnih pogojih tekoče;

| 2.7 | „visoka napetost“ pomeni razvrstitev električnega sestavnega dela ali tokokroga, če je njegova delovna napetost > 60 V in ≤ 1 500 V enosmernega toka (DC) ali > 30 V in ≤ 1 000 V izmeničnega toka (AC) efektivne vrednosti (r.m.s.); |
| --- | --- |

2.7

„visoka napetost“ pomeni razvrstitev električnega sestavnega dela ali tokokroga, če je njegova delovna napetost > 60 V in ≤ 1 500 V enosmernega toka (DC) ali > 30 V in ≤ 1 000 V izmeničnega toka (AC) efektivne vrednosti (r.m.s.);

| 2.8 | „sistem za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (sistem REESS)“ pomeni sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki zagotavlja električno energijo za pogon.
  Akumulator, katerega glavni namen uporabe je zagotavljanje energije za zagon motorja in/ali osvetlitve in/ali drugih pomožnih sistemov vozila, se ne šteje za sistem REESS. [Glavni namen uporabe v povezavi s tem pomeni, da se več kot 50 % energije iz akumulatorja porabi za zagon motorja in/ali osvetlitve in/ali drugih pomožnih sistemov vozila v ustreznem voznem ciklu, npr. WLTC za vozila kategorij M1 in N1.]; |
| --- | --- |

2.8

„sistem za shranjevanje električne energije z možnostjo ponovnega polnjenja (sistem REESS)“ pomeni sistem za shranjevanje energije z možnostjo ponovnega polnjenja, ki zagotavlja električno energijo za pogon.

Akumulator, katerega glavni namen uporabe je zagotavljanje energije za zagon motorja in/ali osvetlitve in/ali drugih pomožnih sistemov vozila, se ne šteje za sistem REESS. [Glavni namen uporabe v povezavi s tem pomeni, da se več kot 50 % energije iz akumulatorja porabi za zagon motorja in/ali osvetlitve in/ali drugih pomožnih sistemov vozila v ustreznem voznem ciklu, npr. WLTC za vozila kategorij M1 in N1.];

1

1

| 2.9 | „pregrada za električno zaščito“ pomeni del, ki ščiti pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo; |
| --- | --- |

2.9

„pregrada za električno zaščito“ pomeni del, ki ščiti pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo;

| 2.10 | „električni pogonski sistem“ pomeni električni tokokrog, ki vključuje pogonski motor oziroma motorje in lahko vključuje sistem REESS, sistem za pretvorbo električne energije, elektronske pretvornike, ustrezne kabelske snope in konektorje ter priklopni sistem za napajanje sistema REESS; |
| --- | --- |

2.10

„električni pogonski sistem“ pomeni električni tokokrog, ki vključuje pogonski motor oziroma motorje in lahko vključuje sistem REESS, sistem za pretvorbo električne energije, elektronske pretvornike, ustrezne kabelske snope in konektorje ter priklopni sistem za napajanje sistema REESS;

| 2.11 | „deli pod napetostjo“ pomenijo prevodne dele, ki so v običajnih pogojih delovanja oskrbovani z električno energijo; |
| --- | --- |

2.11

„deli pod napetostjo“ pomenijo prevodne dele, ki so v običajnih pogojih delovanja oskrbovani z električno energijo;

| 2.12 | „izpostavljeni prevodni del“ pomeni prevodni del, ki se ga je mogoče dotakniti v skladu z določbami stopnje zaščite IPXXB in ki običajno ni pod napetostjo, vendar lahko zaradi napake v izolaciji pride pod napetost. To vključuje dele pod pokrovom, ki jih je mogoče odstraniti brez orodja; |
| --- | --- |

2.12

„izpostavljeni prevodni del“ pomeni prevodni del, ki se ga je mogoče dotakniti v skladu z določbami stopnje zaščite IPXXB in ki običajno ni pod napetostjo, vendar lahko zaradi napake v izolaciji pride pod napetost. To vključuje dele pod pokrovom, ki jih je mogoče odstraniti brez orodja;

| 2.13 | „neposredni stik“ pomeni stik oseb z deli pod visoko napetostjo; |
| --- | --- |

2.13

„neposredni stik“ pomeni stik oseb z deli pod visoko napetostjo;

| 2.14 | „posredni stik“ pomeni stik oseb z izpostavljenimi prevodnimi deli; |
| --- | --- |

2.14

„posredni stik“ pomeni stik oseb z izpostavljenimi prevodnimi deli;

| 2.15 | „stopnja zaščite IPXXB“ pomeni zaščito pred stikom z deli pod visoko napetostjo, ki jo zagotavlja pregrada ali ohišje za električno zaščito in se preizkusi s spojenimi preizkusnimi zobci (stopnja zaščite IPXXB), kot je opisano v odstavku 4 Priloge 5; |
| --- | --- |

2.15

„stopnja zaščite IPXXB“ pomeni zaščito pred stikom z deli pod visoko napetostjo, ki jo zagotavlja pregrada ali ohišje za električno zaščito in se preizkusi s spojenimi preizkusnimi zobci (stopnja zaščite IPXXB), kot je opisano v odstavku 4 Priloge 5;

| 2.16 | „delovna napetost“ pomeni najvišjo efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti električnega tokokroga, ki jo določi proizvajalec in se lahko pojavi med katerimi koli prevodnimi deli v pogojih odprtega tokokroga ali v običajnih pogojih delovanja. Če je električni tokokrog galvansko ločen, se delovna napetost določi za vsak ločeni tokokrog; |
| --- | --- |

2.16

„delovna napetost“ pomeni najvišjo efektivno vrednost (r.m.s.) napetosti električnega tokokroga, ki jo določi proizvajalec in se lahko pojavi med katerimi koli prevodnimi deli v pogojih odprtega tokokroga ali v običajnih pogojih delovanja. Če je električni tokokrog galvansko ločen, se delovna napetost določi za vsak ločeni tokokrog;

| 2.17 | „priklopni sistem za napajanje sistema REESS“ pomeni električni tokokrog, ki se uporablja za napajanje sistema REESS iz zunanjega vira napajanja z električno energijo, vključno z dovodom v vozilo; |
| --- | --- |

2.17

„priklopni sistem za napajanje sistema REESS“ pomeni električni tokokrog, ki se uporablja za napajanje sistema REESS iz zunanjega vira napajanja z električno energijo, vključno z dovodom v vozilo;

| 2.18 | „električna šasija“ pomeni sklop električno povezanih prevodnih delov, katerih potencial se upošteva kot referenca; |
| --- | --- |

2.18

„električna šasija“ pomeni sklop električno povezanih prevodnih delov, katerih potencial se upošteva kot referenca;

| 2.19 | „električni tokokrog“ pomeni sklop povezanih delov pod visoko napetostjo, ki so zasnovani tako, da so pri običajnem delovanju oskrbovani z električno energijo; |
| --- | --- |

2.19

„električni tokokrog“ pomeni sklop povezanih delov pod visoko napetostjo, ki so zasnovani tako, da so pri običajnem delovanju oskrbovani z električno energijo;

| 2.20 | „sistem za pretvorbo električne energije“ pomeni sistem (npr. gorivno celico), ki ustvarja in zagotavlja električno energijo za električni pogon; |
| --- | --- |

2.20

„sistem za pretvorbo električne energije“ pomeni sistem (npr. gorivno celico), ki ustvarja in zagotavlja električno energijo za električni pogon;

| 2.21 | „elektronski pretvornik“ pomeni napravo, ki omogoča krmiljenje in/ali pretvorbo električne energije za električni pogon; |
| --- | --- |

2.21

„elektronski pretvornik“ pomeni napravo, ki omogoča krmiljenje in/ali pretvorbo električne energije za električni pogon;

| 2.22 | „ohišje“ pomeni del, ki obdaja notranje enote in jih ščiti pred kakršnim koli neposrednim stikom; |
| --- | --- |

2.22

„ohišje“ pomeni del, ki obdaja notranje enote in jih ščiti pred kakršnim koli neposrednim stikom;

| 2.23 | „visokonapetostno vodilo“ pomeni električni tokokrog, vključno s priklopnim sistemom za napajanje sistema REESS, ki deluje pri visoki napetosti; Če so električni tokokrogi galvansko spojeni drug z drugim in izpolnjujejo posebni pogoj glede napetosti, so kot visokonapetostno vodilo razvrščeni samo sestavni deli električnega tokokroga, ki delujejo pri visoki napetosti; |
| --- | --- |

2.23

„visokonapetostno vodilo“ pomeni električni tokokrog, vključno s priklopnim sistemom za napajanje sistema REESS, ki deluje pri visoki napetosti; Če so električni tokokrogi galvansko spojeni drug z drugim in izpolnjujejo posebni pogoj glede napetosti, so kot visokonapetostno vodilo razvrščeni samo sestavni deli električnega tokokroga, ki delujejo pri visoki napetosti;

| 2.24 | „trden izolator“ pomeni izolacijsko prevleko kabelskih snopov, ki obdaja dele pod visoko napetostjo in preprečuje kakršen koli neposredni stik z njimi; |
| --- | --- |

2.24

„trden izolator“ pomeni izolacijsko prevleko kabelskih snopov, ki obdaja dele pod visoko napetostjo in preprečuje kakršen koli neposredni stik z njimi;

| 2.25 | „samodejni izklop“ pomeni napravo, ki ob sprožitvi prevodno loči vire električne energije od ostalega visokonapetostnega tokokroga električnega pogonskega sistema; |
| --- | --- |

2.25

„samodejni izklop“ pomeni napravo, ki ob sprožitvi prevodno loči vire električne energije od ostalega visokonapetostnega tokokroga električnega pogonskega sistema;

| 2.26 | „pogonski akumulator odprtega tipa“ pomeni tip akumulatorja, ki potrebuje tekočino in ustvarja vodik, ki se sprošča v ozračje; |
| --- | --- |

2.26

„pogonski akumulator odprtega tipa“ pomeni tip akumulatorja, ki potrebuje tekočino in ustvarja vodik, ki se sprošča v ozračje;

| 2.27 | „vodni elektrolit“ pomeni elektrolit na osnovi vodnega topila za spojine (npr. kisline, baze), ki po disociaciji zagotavlja prevodne ione; |
| --- | --- |

2.27

„vodni elektrolit“ pomeni elektrolit na osnovi vodnega topila za spojine (npr. kisline, baze), ki po disociaciji zagotavlja prevodne ione;

| 2.28 | „uhajanje elektrolita“ pomeni uhajanje elektrolita iz sistema REESS v obliki tekočine; |
| --- | --- |

2.28

„uhajanje elektrolita“ pomeni uhajanje elektrolita iz sistema REESS v obliki tekočine;

| 2.29 | „nevodni elektrolit“ pomeni elektrolit, pri katerem kot topilo ni uporabljena voda; |
| --- | --- |

2.29

„nevodni elektrolit“ pomeni elektrolit, pri katerem kot topilo ni uporabljena voda;

| 2.30 | „običajni pogoji delovanja“ vključujejo načine in pogoje delovanja, pričakovane pri normalnem delovanju vozila, vključno z vožnjo z dovoljeno hitrostjo, parkiranjem ali prostim tekom v prometu, pa tudi polnjenje s polnilci, ki so združljivi s posebnimi polnilnimi odprtinami, nameščenimi v vozilu. Ne vključujejo pogojev, v katerih je vozilo poškodovano zaradi trka, razbitin na cesti ali vandalizacije, izpostavljeno ognju ali potopljeno v vodo ali v stanju, ko je potrebno ali se izvaja servisiranje in/ali vzdrževanje; |
| --- | --- |

2.30

„običajni pogoji delovanja“ vključujejo načine in pogoje delovanja, pričakovane pri normalnem delovanju vozila, vključno z vožnjo z dovoljeno hitrostjo, parkiranjem ali prostim tekom v prometu, pa tudi polnjenje s polnilci, ki so združljivi s posebnimi polnilnimi odprtinami, nameščenimi v vozilu. Ne vključujejo pogojev, v katerih je vozilo poškodovano zaradi trka, razbitin na cesti ali vandalizacije, izpostavljeno ognju ali potopljeno v vodo ali v stanju, ko je potrebno ali se izvaja servisiranje in/ali vzdrževanje;

| 2.31 | „posebni pogoj glede napetosti“ pomeni pogoj, da je največja napetost galvansko povezanega električnega tokokroga med delom pod enosmerno napetostjo in katerim koli drugim delom pod napetostjo (enosmerno ali izmenično) ≤ 30 V AC efektivne vrednosti (r.m.s.) in ≤ 60 V DC.







  Opomba | : kadar je del pod enosmerno napetostjo takega električnega tokokroga povezan s šasijo in velja poseben pogoj glede napetosti, je največja napetost med katerim koli delom pod napetostjo in električno šasijo ≤ 30 V AC efektivne vrednosti (r.m.s.) in ≤ 60 V DC. |
| --- | --- | --- |

2.31

„posebni pogoj glede napetosti“ pomeni pogoj, da je največja napetost galvansko povezanega električnega tokokroga med delom pod enosmerno napetostjo in katerim koli drugim delom pod napetostjo (enosmerno ali izmenično) ≤ 30 V AC efektivne vrednosti (r.m.s.) in ≤ 60 V DC.

Opomba

Opomba

: kadar je del pod enosmerno napetostjo takega električnega tokokroga povezan s šasijo in velja poseben pogoj glede napetosti, je največja napetost med katerim koli delom pod napetostjo in električno šasijo ≤ 30 V AC efektivne vrednosti (r.m.s.) in ≤ 60 V DC.

3.   Vloga za podelitev homologacije

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na celovitost sistema za dovajanje goriva in varnost električnega pogonskega sistema, ki deluje na visoko napetost, v primeru trka v zadnji del vozila vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik v skladu s postopkom iz Dodatka 3 k Sporazumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na celovitost sistema za dovajanje goriva in varnost električnega pogonskega sistema, ki deluje na visoko napetost, v primeru trka v zadnji del vozila vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik v skladu s postopkom iz Dodatka 3 k Sporazumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 3.2 | Vzorec opisnega lista je v Dodatku 1 k Prilogi 1. |
| --- | --- |

3.2

Vzorec opisnega lista je v Dodatku 1 k Prilogi 1.

4.   Homologacija

| 4.1 | Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, se homologacija navedenega tipa vozila podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če vozilo, predloženo v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, se homologacija navedenega tipa vozila podeli.

| 4.1.1 | Tehnična služba, imenovana v skladu z odstavkom 11, preveri, ali so izpolnjeni zahtevani pogoji. |
| --- | --- |

4.1.1

Tehnična služba, imenovana v skladu z odstavkom 11, preveri, ali so izpolnjeni zahtevani pogoji.

| 4.1.2 | Pri preverjanju skladnosti vozila z zahtevami iz tega pravilnika se lahko v primeru dvoma upoštevajo podatki ali rezultati preizkusov, ki jih je predložil proizvajalec in se jih lahko upošteva pri potrjevanju homologacije, ki jo izvaja tehnična služba. |
| --- | --- |

4.1.2

Pri preverjanju skladnosti vozila z zahtevami iz tega pravilnika se lahko v primeru dvoma upoštevajo podatki ali rezultati preizkusov, ki jih je predložil proizvajalec in se jih lahko upošteva pri potrjevanju homologacije, ki jo izvaja tehnična služba.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka v skladu z Dodatkom 4 k Sporazumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3). |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka v skladu z Dodatkom 4 k Sporazumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3).

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali o dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 in je sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 in je sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

| 4.5 | Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih ZN, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov ZN, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih ZN, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov ZN, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

5.   Zahteve

| 5.1 | Če je bil na vozilu opravljen preizkus iz odstavka 6, so določbe iz odstavka 5.2 izpolnjene.
  Za vozilo, pri katerem so vsi deli sistema za gorivo nameščeni pred središčem medosne razdalje, se šteje, da izpolnjuje določbe iz odstavka 5.2.1.
  Za vozilo, pri katerem so vsi deli električnega pogonskega sistema, ki deluje na visoko napetost, nameščeni pred središčem medosne razdalje, se šteje, da izpolnjuje določbe iz odstavka 5.2.2. |
| --- | --- |

5.1

Če je bil na vozilu opravljen preizkus iz odstavka 6, so določbe iz odstavka 5.2 izpolnjene.

Za vozilo, pri katerem so vsi deli sistema za gorivo nameščeni pred središčem medosne razdalje, se šteje, da izpolnjuje določbe iz odstavka 5.2.1.

Za vozilo, pri katerem so vsi deli električnega pogonskega sistema, ki deluje na visoko napetost, nameščeni pred središčem medosne razdalje, se šteje, da izpolnjuje določbe iz odstavka 5.2.2.

| 5.2 | Po preizkusu, izvedenem v skladu s postopkom iz Priloge 3, Priloge 4 in Priloge 5 k temu pravilniku, so izpolnjene naslednje določbe glede celovitosti sistema za dovajanje goriva in varnosti električnega pogonskega sistema: |
| --- | --- |

5.2

Po preizkusu, izvedenem v skladu s postopkom iz Priloge 3, Priloge 4 in Priloge 5 k temu pravilniku, so izpolnjene naslednje določbe glede celovitosti sistema za dovajanje goriva in varnosti električnega pogonskega sistema:

| 5.2.1 | Pri vozilih s pogonom na tekoče gorivo se dokaže skladnost z odstavki 5.2.1.1 do 5.2.1.2.
  Pri vozilih s pogonom na stisnjeni vodik se dokaže skladnost z odstavki 5.2.1.3 do 5.2.1.5. |
| --- | --- |

5.2.1

Pri vozilih s pogonom na tekoče gorivo se dokaže skladnost z odstavki 5.2.1.1 do 5.2.1.2.

Pri vozilih s pogonom na stisnjeni vodik se dokaže skladnost z odstavki 5.2.1.3 do 5.2.1.5.

| 5.2.1.1 | Pri trku ali po trku sme priti samo do neznatnega uhajanja tekočine iz sistema za oskrbo motorja z gorivom. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Pri trku ali po trku sme priti samo do neznatnega uhajanja tekočine iz sistema za oskrbo motorja z gorivom.

| 5.2.1.2 | Če po trku pride do stalnega uhajanja tekočine iz katerega koli dela sistema za oskrbo motorja z gorivom, hitrost uhajanja ne sme presegati 30 g/min; če se tekočina iz sistema za oskrbo z gorivom meša s tekočinami iz drugih sistemov ter teh tekočin ni mogoče zlahka ločiti in prepoznati, je treba pri vrednotenju stalnega uhajanja upoštevati skupno količino tekočin. |
| --- | --- |

5.2.1.2

Če po trku pride do stalnega uhajanja tekočine iz katerega koli dela sistema za oskrbo motorja z gorivom, hitrost uhajanja ne sme presegati 30 g/min; če se tekočina iz sistema za oskrbo z gorivom meša s tekočinami iz drugih sistemov ter teh tekočin ni mogoče zlahka ločiti in prepoznati, je treba pri vrednotenju stalnega uhajanja upoštevati skupno količino tekočin.

| 5.2.1.3 | Stopnja uhajanja vodika (VH2), določena v skladu z odstavkom 4 Priloge 4 za vodik ali odstavkom 5 Priloge 4 za helij, v povprečju ni večja od 118 NL na minuto v časovnem presledku Δt minut po trku. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Stopnja uhajanja vodika (VH2

| 5.2.1.4 | Koncentracija plina (vodika ali helija, kot je ustrezno) v prostoru v zračnih vrednostih, določena za potniški in prtljažni prostor v skladu z odstavkom 6 Priloge 4, ne sme biti večja od 4,0 % za vodik ali 3,0 % za helij, in sicer kadar koli med 60-minutnim merjenjem po trku. Ta zahteva je izpolnjena, če se potrdi, da se je zaporni ventil vsakega sistema za shranjevanje vodika v petih sekundah po prvem stiku vozila z udarno glavo zaprl in da sistemi za shranjevanje vodika ne puščajo. |
| --- | --- |

5.2.1.4

Koncentracija plina (vodika ali helija, kot je ustrezno) v prostoru v zračnih vrednostih, določena za potniški in prtljažni prostor v skladu z odstavkom 6 Priloge 4, ne sme biti večja od 4,0 % za vodik ali 3,0 % za helij, in sicer kadar koli med 60-minutnim merjenjem po trku. Ta zahteva je izpolnjena, če se potrdi, da se je zaporni ventil vsakega sistema za shranjevanje vodika v petih sekundah po prvem stiku vozila z udarno glavo zaprl in da sistemi za shranjevanje vodika ne puščajo.

| 5.2.1.5 | Posode (za shranjevanje vodika) ostanejo pritrjene na vozilo na vsaj eni točki pritrditve. |
| --- | --- |

5.2.1.5

Posode (za shranjevanje vodika) ostanejo pritrjene na vozilo na vsaj eni točki pritrditve.

| 5.2.2 | Pri vozilih, opremljenih z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, električni pogonski sistem in visokonapetostni sistemi, ki so galvansko povezani z visokonapetostnim vodilom električnega pogonskega sistema, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5.2.2.1 do 5.2.2.3: |
| --- | --- |

5.2.2

Pri vozilih, opremljenih z električnim pogonskim sistemom, ki deluje na visoko napetost, električni pogonski sistem in visokonapetostni sistemi, ki so galvansko povezani z visokonapetostnim vodilom električnega pogonskega sistema, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5.2.2.1 do 5.2.2.3:

| 5.2.2.1 | Zaščita pred električnim udarom
  Po trčenju visokonapetostna vodila izpolnjujejo vsaj eno od štirih meril iz odstavkov 5.2.2.1.1 do 5.2.2.1.4.2.
  Če ima vozilo funkcijo samodejnega izklopa ali napravo oziroma naprave, ki med vožnjo prevodno ločijo tokokrog električnega pogonskega sistema, se po sprožitvi izklopa za izklopljeni tokokrog ali za vsak ločen tokokrog posebej uporablja vsaj eno od naslednjih meril.
  Merila iz odstavka 5.2.2.1.4 se ne uporabljajo, če več kot en potencial dela visokonapetostnega vodila ni zaščiten v skladu s pogoji stopnje zaščite IPXXB.
  Če se preizkus trka opravi, ko deli visokonapetostnega sistema niso oskrbovani z energijo, razen priklopnega sistema, ki napaja sistem REESS, ki med vožnjo ni oskrbovan z energijo, se zaščita pred električnim udarom za zadevne dele preizkusi z odstavkom 5.2.2.1.3. ali 5.2.2.1.4. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Zaščita pred električnim udarom

Po trčenju visokonapetostna vodila izpolnjujejo vsaj eno od štirih meril iz odstavkov 5.2.2.1.1 do 5.2.2.1.4.2.

Če ima vozilo funkcijo samodejnega izklopa ali napravo oziroma naprave, ki med vožnjo prevodno ločijo tokokrog električnega pogonskega sistema, se po sprožitvi izklopa za izklopljeni tokokrog ali za vsak ločen tokokrog posebej uporablja vsaj eno od naslednjih meril.

Merila iz odstavka 5.2.2.1.4 se ne uporabljajo, če več kot en potencial dela visokonapetostnega vodila ni zaščiten v skladu s pogoji stopnje zaščite IPXXB.

Če se preizkus trka opravi, ko deli visokonapetostnega sistema niso oskrbovani z energijo, razen priklopnega sistema, ki napaja sistem REESS, ki med vožnjo ni oskrbovan z energijo, se zaščita pred električnim udarom za zadevne dele preizkusi z odstavkom 5.2.2.1.3. ali 5.2.2.1.4.

| 5.2.2.1.1 | Odsotnost visoke napetosti
  Napetosti Ub, U1 in U2 visokonapetostnih vodil, izmerjene v skladu z odstavkom 2 Priloge 5, morajo biti v 60 sekundah po trku enake ali manjše od 30 VAC ali 60 VDC. |
| --- | --- |

5.2.2.1.1

Odsotnost visoke napetosti

Napetosti Ub, U1 in U2 visokonapetostnih vodil, izmerjene v skladu z odstavkom 2 Priloge 5, morajo biti v 60 sekundah po trku enake ali manjše od 30 VAC ali 60 VDC.

b

1

2

| 5.2.2.1.2 | Nizka električna energija
  Skupna energija (TE) na visokonapetostnih vodilih, izmerjena po preizkusnem postopku iz odstavka 3 Priloge 5 z enačbo (a), mora biti nižja od 0,2 J. Skupna energija (TE) pa se lahko izračuna tudi z izmerjeno napetostjo Ub visokonapetostnega vodila in kapacitivnostjo X-kondenzatorjev (Cx), ki jo z enačbo (b) iz odstavka 3 Priloge 5 določi proizvajalec.
  Energija, shranjena v Y-kondenzatorjih (TEy1, TEy2), mora biti tudi nižja od 0,2 J. To se izračuna tako, da se izmerita napetosti U1 in U2 na visokonapetostnih vodilih in električni šasiji ter kapacitivnost Y-kondenzatorjev, ki jo z enačbo (c) iz odstavka 3 Priloge 5 določi proizvajalec. |
| --- | --- |

5.2.2.1.2

Nizka električna energija

Skupna energija (TE) na visokonapetostnih vodilih, izmerjena po preizkusnem postopku iz odstavka 3 Priloge 5 z enačbo (a), mora biti nižja od 0,2 J. Skupna energija (TE) pa se lahko izračuna tudi z izmerjeno napetostjo Ub visokonapetostnega vodila in kapacitivnostjo X-kondenzatorjev (Cx), ki jo z enačbo (b) iz odstavka 3 Priloge 5 določi proizvajalec.

b

Energija, shranjena v Y-kondenzatorjih (TEy1, TEy2), mora biti tudi nižja od 0,2 J. To se izračuna tako, da se izmerita napetosti U1 in U2 na visokonapetostnih vodilih in električni šasiji ter kapacitivnost Y-kondenzatorjev, ki jo z enačbo (c) iz odstavka 3 Priloge 5 določi proizvajalec.

1

2

| 5.2.2.1.3 | Fizična zaščita
  Za zaščito pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo je treba zagotoviti stopnjo zaščite IPXXB.
  Ocena se izvede v skladu z odstavkom 4 Priloge 5.
  Poleg tega mora biti zaradi zaščite pred električnim udarom zaradi posrednega stika upornost med vsemi izpostavljenimi prevodnimi deli pregrad za električno zaščito/ohišij in električno šasijo nižja od 0,1 Ω, upornost med katerima koli dvema istočasno dosegljivima izpostavljenima prevodnima deloma pregrad za električno zaščito/ohišij, ki sta med seboj oddaljena manj kot 2,5 m, pa mora biti manjša od 0,2 Ω, če je tok najmanj 0,2 ampera. Ta upornost se lahko izračuna z uporabo ločeno izmerjenih upornosti ustreznih delov električne poti.
  Ta zahteva je izpolnjena, če je galvanski spoj zvarjen. V primeru dvoma ali če spoj ni zvarjen, ampak narejen z drugimi sredstvi, se meritev izvede z uporabo enega od preizkusnih postopkov, opisanih v odstavku 4 Priloge 5. |
| --- | --- |

5.2.2.1.3

Fizična zaščita

Za zaščito pred neposrednim stikom z deli pod visoko napetostjo je treba zagotoviti stopnjo zaščite IPXXB.

Ocena se izvede v skladu z odstavkom 4 Priloge 5.

Poleg tega mora biti zaradi zaščite pred električnim udarom zaradi posrednega stika upornost med vsemi izpostavljenimi prevodnimi deli pregrad za električno zaščito/ohišij in električno šasijo nižja od 0,1 Ω, upornost med katerima koli dvema istočasno dosegljivima izpostavljenima prevodnima deloma pregrad za električno zaščito/ohišij, ki sta med seboj oddaljena manj kot 2,5 m, pa mora biti manjša od 0,2 Ω, če je tok najmanj 0,2 ampera. Ta upornost se lahko izračuna z uporabo ločeno izmerjenih upornosti ustreznih delov električne poti.

Ta zahteva je izpolnjena, če je galvanski spoj zvarjen. V primeru dvoma ali če spoj ni zvarjen, ampak narejen z drugimi sredstvi, se meritev izvede z uporabo enega od preizkusnih postopkov, opisanih v odstavku 4 Priloge 5.

| 5.2.2.1.4 | Izolacijska upornost
  Izpolnjena morajo biti merila iz odstavkov 5.2.2.1.4.1. in 5.2.2.1.4.2.
  Meritev se izvede v skladu z odstavkom 5 Priloge 5. |
| --- | --- |

5.2.2.1.4

Izolacijska upornost

Izpolnjena morajo biti merila iz odstavkov 5.2.2.1.4.1. in 5.2.2.1.4.2.

Meritev se izvede v skladu z odstavkom 5 Priloge 5.

| 5.2.2.1.4.1 | Električni pogonski sistem, sestavljen iz ločenih vodil za enosmerni in izmenični tok
  Če so visokonapetostna vodila za izmenični tok in visokonapetostna vodila za enosmerni tok med seboj galvansko ločena, mora izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo (Ri, kot je opredeljena v odstavku 5 Priloge 5) znašati najmanj 100 Ω/V delovne napetosti za vodila za enosmerni tok in najmanj 500 Ω/V delovne napetosti za vodila za izmenični tok. |
| --- | --- |

5.2.2.1.4.1

Električni pogonski sistem, sestavljen iz ločenih vodil za enosmerni in izmenični tok

Če so visokonapetostna vodila za izmenični tok in visokonapetostna vodila za enosmerni tok med seboj galvansko ločena, mora izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo (Ri, kot je opredeljena v odstavku 5 Priloge 5) znašati najmanj 100 Ω/V delovne napetosti za vodila za enosmerni tok in najmanj 500 Ω/V delovne napetosti za vodila za izmenični tok.

i

| 5.2.2.1.4.2 | Električni pogonski sistem, sestavljen iz kombiniranih vodil za enosmerni in izmenični tok
  Če so visokonapetostna vodila za izmenični tok in visokonapetostna vodila za enosmerni tok prevodno spojena, izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev:






  (a) | izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znaša najmanj 500 Ω/V delovne napetosti; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.1.4.2

Električni pogonski sistem, sestavljen iz kombiniranih vodil za enosmerni in izmenični tok

Če so visokonapetostna vodila za izmenični tok in visokonapetostna vodila za enosmerni tok prevodno spojena, izpolnjujejo eno od naslednjih zahtev:

(a)

izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znaša najmanj 500 Ω/V delovne napetosti;

| (b) | izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znaša najmanj 100 Ω/V delovne napetosti, vodilo za izmenični tok pa je fizično zaščiteno, kot je opisano v odstavku 5.2.2.1.3; |
| --- | --- |

(b)

izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znaša najmanj 100 Ω/V delovne napetosti, vodilo za izmenični tok pa je fizično zaščiteno, kot je opisano v odstavku 5.2.2.1.3;

| (c) | izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znaša najmanj 100 Ω/V delovne napetosti, vodilo za izmenični tok pa ni pod visoko napetostjo, kot je opisano v odstavku 5.2.2.1.1; |
| --- | --- |

(c)

izolacijska upornost med visokonapetostnim vodilom in električno šasijo znaša najmanj 100 Ω/V delovne napetosti, vodilo za izmenični tok pa ni pod visoko napetostjo, kot je opisano v odstavku 5.2.2.1.1;

| 5.2.2.2 | Uhajanje elektrolita |
| --- | --- |

5.2.2.2

Uhajanje elektrolita

| 5.2.2.2.1 | V primeru sistema REESS z vodnim elektrolitom
  V času od trčenja do 60 minut po trčenju ne sme priti do uhajanja elektrolita iz sistema REESS v prostor za potnike, iz sistema REESS pa lahko v zunanjost prostora za potnike uide največ 7 volumskih odstotkov količine elektrolita v sistemu REESS in največ 5,0 l. Količina elektrolita, ki uide, se lahko izmeri z običajnimi tehnikami za določanje količine tekočine po njenem zbiranju. V posodah, ki vsebujejo Stoddard, barvno hladilno tekočino in elektrolit, se tekočine ločijo glede na specifično težo, nato pa se izmerijo. |
| --- | --- |

5.2.2.2.1

V primeru sistema REESS z vodnim elektrolitom

V času od trčenja do 60 minut po trčenju ne sme priti do uhajanja elektrolita iz sistema REESS v prostor za potnike, iz sistema REESS pa lahko v zunanjost prostora za potnike uide največ 7 volumskih odstotkov količine elektrolita v sistemu REESS in največ 5,0 l. Količina elektrolita, ki uide, se lahko izmeri z običajnimi tehnikami za določanje količine tekočine po njenem zbiranju. V posodah, ki vsebujejo Stoddard, barvno hladilno tekočino in elektrolit, se tekočine ločijo glede na specifično težo, nato pa se izmerijo.

| 5.2.2.2.2 | V primeru sistema REESS z nevodnim elektrolitom
  V času od trčenja do 60 minut po trčenju ne sme priti do uhajanja tekočega elektrolita iz sistema REESS v prostor za potnike ali prtljago in uhajanja tekočega elektrolita iz vozila. Izpolnjevanje te zahteve se preveri z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela vozila.
  Proizvajalec dokaže skladnost v skladu z odstavkom 6 Priloge 5. |
| --- | --- |

5.2.2.2.2

V primeru sistema REESS z nevodnim elektrolitom

V času od trčenja do 60 minut po trčenju ne sme priti do uhajanja tekočega elektrolita iz sistema REESS v prostor za potnike ali prtljago in uhajanja tekočega elektrolita iz vozila. Izpolnjevanje te zahteve se preveri z vizualnim pregledom brez razstavljanja katerega koli dela vozila.

Proizvajalec dokaže skladnost v skladu z odstavkom 6 Priloge 5.

| 5.2.2.3 | Zadrževanje sistema REESS
  Sistem REESS mora ostati pritrjen na vozilo z vsaj enim sestavnim pritrdiščem, nosilcem ali katero koli strukturo, ki obremenitve s sistema REESS prenaša na konstrukcijo vozila, sistem REESS, ki je nameščen zunaj potniškega prostora, pa ne sme priti v potniški prostor.
  Proizvajalec dokaže skladnost v skladu z odstavkom 7 Priloge 5. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Zadrževanje sistema REESS

Sistem REESS mora ostati pritrjen na vozilo z vsaj enim sestavnim pritrdiščem, nosilcem ali katero koli strukturo, ki obremenitve s sistema REESS prenaša na konstrukcijo vozila, sistem REESS, ki je nameščen zunaj potniškega prostora, pa ne sme priti v potniški prostor.

Proizvajalec dokaže skladnost v skladu z odstavkom 7 Priloge 5.

6.   Preizkus

| 6.1 | Skladnost vozila z zahtevami iz odstavka 5 se preveri z metodo iz Priloge 3, Priloge 4 in Priloge 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.1

Skladnost vozila z zahtevami iz odstavka 5 se preveri z metodo iz Priloge 3, Priloge 4 in Priloge 5 k temu pravilniku.

7.   Spremembe in razširitev homologacije tipa vozila

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi s tem pravilnikom se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral navedeni tip vozila. Homologacijski organ lahko nato:






  (a) | ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa vozila v zvezi s tem pravilnikom se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral navedeni tip vozila. Homologacijski organ lahko nato:

(a)

ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali

| (b) | uporabi postopek iz odstavka 7.1.1 (Revizija) in, če je ustrezno, postopek iz odstavka 7.1.2 (Razširitev). |
| --- | --- |

(b)

uporabi postopek iz odstavka 7.1.1 (Revizija) in, če je ustrezno, postopek iz odstavka 7.1.2 (Razširitev).

| 7.1.1 | Revizija
  Kadar se podatki v opisnih listih iz Dodatka 1 k Prilogi 1 spremenijo in homologacijski organ presodi, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, se sprememba označi kot „revizija“.
  V takem primeru homologacijski organ po potrebi izda revidirane strani opisnih listov iz Dodatka 1 k Prilogi 1, pri čemer vsako revidirano stran označi tako, da sta jasno vidna narava spremembe in datum ponovne izdaje. Tej zahtevi ustreza tudi izdaja konsolidirane posodobljene različice opisnih listov iz Dodatka 1 k Prilogi 1 z izčrpnim opisom spremembe. |
| --- | --- |

7.1.1

Revizija

Kadar se podatki v opisnih listih iz Dodatka 1 k Prilogi 1 spremenijo in homologacijski organ presodi, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, se sprememba označi kot „revizija“.

V takem primeru homologacijski organ po potrebi izda revidirane strani opisnih listov iz Dodatka 1 k Prilogi 1, pri čemer vsako revidirano stran označi tako, da sta jasno vidna narava spremembe in datum ponovne izdaje. Tej zahtevi ustreza tudi izdaja konsolidirane posodobljene različice opisnih listov iz Dodatka 1 k Prilogi 1 z izčrpnim opisom spremembe.

| 7.1.2 | Razširitev
  Sprememba se označi kot „razširitev“, če so bili podatki v opisni dokumentaciji spremenjeni in






  (a) | so potrebni dodatni pregledi ali preizkusi ali |
| --- | --- | --- |

7.1.2

Razširitev

Sprememba se označi kot „razširitev“, če so bili podatki v opisni dokumentaciji spremenjeni in

(a)

so potrebni dodatni pregledi ali preizkusi ali

| (b) | so bile spremenjene katere koli informacije v sporočilu (razen v njegovih prilogah) ali |
| --- | --- |

(b)

so bile spremenjene katere koli informacije v sporočilu (razen v njegovih prilogah) ali

| (c) | se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti.

| 7.2 | Obvestilo o potrditvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije se v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. Poleg tega se ustrezno spremeni seznam opisnih listov in poročil o preizkusu, priložen dokumentu s sporočilom iz Priloge 1, da se navede datum najnovejše revizije ali razširitve. |
| --- | --- |

7.2

Obvestilo o potrditvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije se v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. Poleg tega se ustrezno spremeni seznam opisnih listov in poročil o preizkusu, priložen dokumentu s sporočilom iz Priloge 1, da se navede datum najnovejše revizije ali razširitve.

| 7.3 | Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu sporočila, ki je bil sestavljen za takšno razširitev. |
| --- | --- |

7.3

Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu obrazcu sporočila, ki je bil sestavljen za takšno razširitev.

8.   Skladnost proizvodnje

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 8.1 | Vsako vozilo, ki ima nameščeno homologacijsko oznako v skladu s tem pravilnikom, mora ustrezati homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 5. |
| --- | --- |

8.1

Vsako vozilo, ki ima nameščeno homologacijsko oznako v skladu s tem pravilnikom, mora ustrezati homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.

9.   Kazni za neskladnost proizvodnje

| 9.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.1.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega obrazca, ki na koncu vsebuje z velikimi črkami napisano opombo „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“, opremljeno s podpisom in datumom. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega obrazca, ki na koncu vsebuje z velikimi črkami napisano opombo „HOMOLOGACIJA PREKLICANA“, opremljeno s podpisom in datumom.

10.   Dokončno prenehanje proizvodnje

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni homologacijski organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega obrazca, ki na koncu vsebuje z velikimi črkami napisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“, opremljeno s podpisom in datumom.

11.   Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev, razširitev ali preklic homologacije v drugih državah.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2. –

1

www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, Priloga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

PRILOGA 1

Sporočilo

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 1

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| o (2) | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  zavrnjeni homologaciji
  preklicani homologaciji
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o (2)

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede celovitosti sistema za dovajanje goriva in varnosti električnega pogonskega sistema v primeru trka v zadnji del vozila v skladu s Pravilnikom ZN št. 153

| Št. homologacije: ... | Št. razširitve: ... |
| --- | --- |

Št. homologacije: ...

Št. razširitve: ...

1.

Blagovno ime ali znamka vozila na motorni pogon ...

2.

Tip vozila ...

3.

...

4.

...

...

5.

...

5.1

...

5.2.

...

6.

Mesto pogonskega motorja: spredaj/zadaj/na sredini (2)

7.

Pogon: na sprednja kolesa/na zadnja kolesa (2)

8.

sprednja os: ...

zadnja os: ...

skupaj: ...

9.

Vozilo predloženo v homologacijo dne ...

10.

Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preizkusov ...

11.

Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba ...

12.

Številka poročila, ki ga je izdala navedena služba ...

13.

Homologacija podeljena/zavrnjena/razširjena/preklicana (2)2

14.

Mesto homologacijske oznake na vozilu ...

15.

Kraj ...

16.

Datum ...

17.

Podpis ...

18.

Temu sporočilu so priloženi naslednji dokumenti z zgoraj navedeno homologacijsko številko: ...

19.

Opombe (npr. uporabljena je bila alternativna preizkusna metoda v skladu z odstavkom 3 Priloge 3.) ...

(Fotografije in/ali diagrami in risbe, ki omogočajo osnovno identifikacijo tipa vozila in njegovih možnih variant, ki so zajete s homologacijo)

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v pravilniku).

1

(2)  Neustrezno prečrtajte.

2

---

Dodatek 1k Prilogi 1

Opisni list

0.

SPLOŠNO

0.1

Znamka (blagovno ime proizvajalca):

0.2

Tip:

0.2.1

Trgovska imena (če obstajajo):

0.3

Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu (1):

0.3.1

Mesto navedene oznake:

0.4

Kategorija vozila (2):

0.5

Naziv družbe in naslov proizvajalca:

0.8

Nazivi in naslovi proizvodnih obratov:

0.9

Naziv in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja):

1.

SPLOŠNI KONSTRUKCIJSKI PODATKI O VOZILU

1.1

Fotografije in/ali risbe reprezentativnega vozila

1.3

Število osi in koles:

1.3.3

Pogonske osi (število, lega, medsebojna povezava):

1.6

Lega in namestitev motorja:

2.

MASE IN MERE (v kg in mm) (navedite povezavo z risbo, kjer je mogoče)

2.1

Medosne razdalje (pri polni obremenitvi)

2.1.1

Dvoosna vozila

2.1.2

Vozila s tremi ali več osmi

2.1.2.2

Celotna osna razdalja:

2.4

Mere vozila (skupne):

2.4.1

Za šasijo brez karoserije

2.4.1.1

Dolžina (v mm)

2.4.1.2

Širina (v mm)

2.4.2

Za šasijo s karoserijo

2.4.2.1

Dolžina (v mm)

2.4.2.2

Širina (mm)

2.6

Masa v stanju, pripravljenem za vožnjo (v kg):

3.

PRETVORNIK POGONSKE ENERGIJE

3.2.2

Gorivo

3.2.2.1

Lahka vozila: dizelsko gorivo/bencin/UNP/ZP ali biometan/etanol (E 85)/ biodizel/vodik

3.2.3

Posode za gorivo

3.2.3.1

Posode za pogonsko gorivo

3.2.3.1.1

Število in prostornina vsake posode:

3.2.3.1.1.1

Material

3.2.3.1.2

Risba in tehnični opis posod za gorivo z vsemi povezavami in priključki za dovod in odvod zraka, zaporami, ventili in pritrdilnimi napravami:

3.2.3.1.3

Risba, ki jasno kaže položaj posod za gorivo v vozilu:

3.2.3.2

Posode za rezervno gorivo

3.2.3.2.1

Število in prostornina vsake posode:

3.2.3.2.1.1

Material

3.2.3.2.2

Risba in tehnični opis posod za gorivo z vsemi povezavami in priključki za dovod in odvod zraka, zaporami, ventili in pritrdilnimi napravami:

3.2.3.2.3

Risba, ki jasno kaže položaj posod za gorivo v vozilu:

3.3.2

Sistem REESS

3.3.2.4

Položaj

3.4

Kombinacije pretvornikov pogonske energije

3.4.1

Hibridno električno vozilo: da/ne

3.4.2

Kategorija hibridnega električnega vozila: zunanje polnjenje/brez zunanjega polnjenja:

---

(1)  Če podatki za identifikacijo tipa vsebujejo znake, ki niso bistveni za opis vozila, tj. tipov, zajetih s tem certifikatom o homologaciji, je treba te znake v dokumentaciji nadomestiti s simbolom „?“ (npr. ABC??123??).

1

(2)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2. – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

---

PRILOGA 2

Namestitev homologacijskih oznak

VZOREC A

(Glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image 2

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na zaščito oseb v vozilu pri trku v zadnji del vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom ZN št. 153 in pod homologacijsko številko 001424. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika ZN št. 153 v njegovi prvotni obliki.

VZOREC B

(Glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image 3

a = najmanj 8 mm

Prvi dve števki homologacijskih številk pomenita, da je bil ob podelitvi zadevne homologacije Pravilnik ZN št. 153 v svoji prvotni obliki, Pravilnik ZN št. 11 pa je vseboval spremembe 03.

---

PRILOGA 3

Postopek za preizkus trka v zadnji del vozila

1.

Namen

1.1

Namen preizkusa je simulirati pogoje trka drugega premikajočega se vozila v zadnji del preizkusnega vozila.

2.

Priprave, postopki in merilni instrumenti

2.1

Na preizkuševalni površini mora biti dovolj prostora za pogonski sistem udarne naprave (udarjača), za premik udarjenega vozila po trčenju in za namestitev preizkuševalne opreme. Površina, na kateri se opravita trk in premik, mora biti vodoravna, ravna in gladka ter mora ustrezati normalni, suhi in čisti cestni površini.

2.2

Udarna naprava (udarjač)

2.2.1

Udarna naprava mora biti toga konstrukcija, izdelana iz jekla.

2.2.2

Udarna površina je ravna, široka najmanj 2 500 mm in visoka 800 mm, njeni robovi so zaobljeni s polmerom ukrivljenja med 40 in 50 mm. Prekrita je z vezanimi lesenimi ploščami debeline 20 ± 2 mm.

2.2.3

V trenutku trčenja morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

2.2.3.1

udarna površina mora biti navpična in pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila;

2.2.3.2

smer gibanja udarne naprave mora biti čim bolj vodoravna in vzporedna s srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila;

2.2.3.3

največje dovoljeno bočno odstopanje med srednjo navpično črto površine udarne naprave in srednjo vzdolžno ravnino udarjenega vozila je 300 mm. Poleg tega mora udarna površina segati čez celotno širino udarjenega vozila;

2.2.3.4

razdalja od tal do spodnjega roba udarne površine mora biti 175 ± 25 mm.

2.3

Udarna naprava se pritrdi na voziček (premična ovira).

2.4

Določbe v zvezi s preizkusom s premično oviro

2.4.1

Če je udarna naprava pritrjena na voziček (premična ovira) s posebnim nosilcem, mora slednji biti tog in ne sme biti mogoče, da se pri trčenju deformira; v trenutku trčenja mora biti mogoče prosto premikanje vozička, ki ne sme več biti pod vplivom pogonske naprave.

2.4.2

Hitrost udarca mora biti 50,0 ± 2,0 km/h.

2.4.3

Skupna masa vozička in udarne naprave mora biti 1 100 ± 20 kg.

2.5

Če je bil preizkus opravljen pri hitrosti ob trku, višji od predpisane v odstavku 2.4.2, in je vozilo pri tem izpolnilo predpisane zahteve, se preizkus šteje kot zadovoljiv.

2.6

Stanje preizkušanega vozila

2.6.1

Preizkušano vozilo je opremljeno z vsemi običajnimi sestavnimi deli in opremo, ki so vključeni v maso neobremenjenega vozila, ali pa je v takem stanju, da izpolnjuje zahtevo glede sestavnih delov in opreme, ki so pomembni za prostor za potnike in porazdelitev teže celotnega zadevnega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo.

2.6.2

Sistemi za shranjevanje stisnjenega vodika in zaprti prostori vozil s pogonom na stisnjeni vodik se pripravijo v skladu z odstavkom 3 Priloge 4.

2.6.3

Ročna zavora je sproščena, menjalnik/prestava pa je v položaju prostega teka.

2.6.4

Na zahtevo proizvajalca se dovolita naslednji odstopanji:

2.6.4.1

tehnična služba, pristojna za izvajanje preizkusa, lahko uporabo istega vozila, ki se uporablja za preizkus, predpisan z drugimi pravilniki ZN (vključno s preizkusi, ki bi lahko vplivali na njegovo konstrukcijo), dovoli za preizkuse, predpisane s tem pravilnikom;

2.6.4.2

vozilo se lahko obteži z dodatnimi masami, ki ne smejo presegati 10 % mase neobremenjenega vozila in se togo pritrdijo na konstrukcijo, tako da med preizkusom ne vplivajo na celovitost sistema za dovajanje goriva in varnost električnega pogonskega sistema.

2.6.5

Nastavitev električnega pogonskega sistema

2.6.5.1

Sistem REESS mora biti napolnjen toliko, da je mogoče običajno delovanje pogonskega sistema, kot ga priporoča proizvajalec.

2.6.5.2

Električni pogonski sistem mora biti oskrbovan z energijo z ali brez delovanja prvotnih virov električne energije (npr. motor-generator, sistem REESS ali sistem za pretvorbo električne energije), vendar:

2.6.5.2.1

se sme po dogovoru med tehnično službo in proizvajalcem preizkus opraviti s celim električnim pogonskim sistemom ali z deli sistema, ki niso oskrbovani z energijo, če to ne vpliva negativno na rezultate preizkusa. Za dele električnega pogonskega sistema, ki niso oskrbovani z energijo, se zaščita pred električnim udarom dokaže bodisi s fizično zaščito bodisi z izolacijsko upornostjo in ustreznimi dodatnimi dokazi;

2.6.5.2.2

se sme, če je zagotovljen samodejni izklop, na zahtevo proizvajalca preizkus opraviti ob sproženem samodejnem izklopu. V tem primeru je treba dokazati, da bi samodejni izklop deloval med preizkusom trka. To vključuje signal samodejnega aktiviranja ter galvansko ločitev ob upoštevanju pogojev, videnih med trkom.

2.7

Natančnost instrumentov za beleženje hitrosti iz odstavka 2.4.2 mora biti do 1 %.

3.

Na zahtevo proizvajalca se lahko namesto preizkusne metode, predpisane v odstavku 2, uporabi naslednja preizkusna metoda.

3.1

Preizkus zamaknjenega trka od zadaj s premično deformabilno pregrado je sprejet kot alternativa postopku, opisanem v odstavku 2 te priloge, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 3.1.1 do 3.1.3.

3.1.1

Hitrost trčenja je med 78,5 km/h in 80,1 km/h.

3.1.2

Prekrivanje med avtomobilom in pregrado je 70-odstotno.

3.1.3

Premična deformabilna pregrada izpolnjuje naslednje specifikacije:

| (a) | skupna teža premične deformabilne pregrade z udarno površino je 1 361 kg ± 4,5 kg; |
| --- | --- |

(a)

skupna teža premične deformabilne pregrade z udarno površino je 1 361 kg ± 4,5 kg;

| (b) | skupna dolžina premične deformabilne pregrade z udarno površino je 4 115 mm ± 25 mm; |
| --- | --- |

(b)

skupna dolžina premične deformabilne pregrade z udarno površino je 4 115 mm ± 25 mm;

| (c) | skupna dolžina premične deformabilne pregrade brez udarne površine je 3 632 mm (vključuje 50,8 mm debel pritrditveni blok); |
| --- | --- |

(c)

skupna dolžina premične deformabilne pregrade brez udarne površine je 3 632 mm (vključuje 50,8 mm debel pritrditveni blok);

| (d) | skupna širina nosilnega ogrodja je 1 251 mm; |
| --- | --- |

(d)

skupna širina nosilnega ogrodja je 1 251 mm;

| (e) | širina sledenja (od središčnice do središčnice sprednjih ali zadnjih koles) je 1 880 mm; |
| --- | --- |

(e)

širina sledenja (od središčnice do središčnice sprednjih ali zadnjih koles) je 1 880 mm;

| (f) | medosna razdalja za nosilno ogrodje je 2 591 mm ± 25 mm; |
| --- | --- |

(f)

medosna razdalja za nosilno ogrodje je 2 591 mm ± 25 mm;

| (g) | inercijske lastnosti premične deformabilne pregrade (z dvema kamerama in nosilcema kamer ter lopatico svetlobne pasti in zmanjšanim balastom); težišče je naslednje:
  X = (1 123 ± 25) mm levo od sprednje osi
  Y = (7,6 ± 25) mm levo od vzdolžne središčnice
  Z = (450 ± 25) mm od tal
  Vztrajnostni momenti (toleranca 5 % za namene preizkušanja) so naslednji:
  naklon = 2 263 kg/m2
  nagib = 508 kg/m2
  zasuk = 2 572 kg/m2; |
| --- | --- |

(g)

inercijske lastnosti premične deformabilne pregrade (z dvema kamerama in nosilcema kamer ter lopatico svetlobne pasti in zmanjšanim balastom); težišče je naslednje:

X = (1 123 ± 25) mm levo od sprednje osi

Y = (7,6 ± 25) mm levo od vzdolžne središčnice

Z = (450 ± 25) mm od tal

Vztrajnostni momenti (toleranca 5 % za namene preizkušanja) so naslednji:

naklon = 2 263 kg/m2

nagib = 508 kg/m2

zasuk = 2 572 kg/m2;

| (h) | oblika udarne ploskve satja:
  širina: 1 676 mm ± 6 mm
  višina: 559 mm ± 6 mm
  oddaljenost od tal = 229 mm ± 3 mm
  globina na višini odbijača = 483 mm ± 6 mm
  globina na zgornji strani udarne površine = 381 mm ± 6 mm; |
| --- | --- |

(h)

oblika udarne ploskve satja:

širina: 1 676 mm ± 6 mm

višina: 559 mm ± 6 mm

oddaljenost od tal = 229 mm ± 3 mm

globina na višini odbijača = 483 mm ± 6 mm

globina na zgornji strani udarne površine = 381 mm ± 6 mm;

| (i) | deformacijske lastnosti (odpornost proti deformaciji) udarne površine satja so 310 kPa ± 17 kPa in 1 690 kPa ± 103 kPa za odbijač. |
| --- | --- |

(i)

deformacijske lastnosti (odpornost proti deformaciji) udarne površine satja so 310 kPa ± 17 kPa in 1 690 kPa ± 103 kPa za odbijač.

Drugi parametri in nastavitve so lahko podobni opredelitvam iz odstavka 2 tega pravilnika.

3.2

Če se uporabi drugačna metoda, kot je opisana v odstavku 2 ali odstavku 3.1, je treba dokazati njeno enakovrednost.

---

PRILOGA 4

Preizkusni pogoji in postopki za oceno celovitosti sistema za vodikovo gorivo po trku

1.

Ugotavljanje skladnosti z zahtevami odstavka 5.2.1 tega pravilnika.

2.

V tej prilogi:

2.1

„zaprti prostori“ pomenijo posebne prostore v vozilu (ali znotraj obrisa vozila, ki poteka čez odprtine), ki so zunaj sistema za vodik (sistema za shranjevanje, sistema gorivnih celic in sistema upravljanja pretoka goriva) in njegovih ohišij (če obstajajo) ter v katerih se lahko kopiči vodik (zaradi česar predstavljajo nevarnost), kot so potniški prostor, prtljažni prostor in prostor pod pokrovom motorja;

2.2

„prtljažni prostor“ pomeni prostor v vozilu, ki je namenjen za prtljago in/ali blago ter ga omejujejo streha, pokrov motorja, tla in bočne stene, od potniškega prostora pa je ločen s prednjo ali zadnjo pregradno steno;

2.3

„nazivni delovni tlak“ pomeni nadtlak, značilen za običajno delovanje sistema. Pri posodah za stisnjen vodikov plin je nazivni delovni tlak ustaljen tlak stisnjenega plina v polni posodi ali sistemu za shranjevanje pri enotni temperaturi 15 °C.

3.

Priprava, merilne naprave in preizkusni pogoji

3.1

Sistemi za shranjevanje stisnjenega vodika in cevi za glavnim zapornim ventilom

3.1.1

Pred preizkusom trka se v sistem za shranjevanje vodika vgradijo merilne naprave za potrebne meritve tlaka in temperature, če standardno vozilo še nima takih naprav z zahtevano natančnostjo.

3.1.2

Ptarget = NWP × (273 + To) / 288,

pri čemer je NWP nazivni delovni tlak (v MPa), To je temperatura okolice, na katero naj bi se sistem za shranjevanje po pričakovanjih ustalil, Ptarget pa je ciljni polnilni tlak po ustalitvi temperature.

3.1.3

Posoda se napolni do najmanj 95 % ciljnega polnilnega tlaka, nato pa se pred preizkusom trka omogoči njena ustalitev (stabilizacija).

3.1.4

Glavni zaporni ventil in zaporni ventili za vodikov plin, ki so na ceveh za vodikov plin za glavnim zapornim ventilom, so tik pred udarcem v takem stanju kot običajno pri normalnih pogojih vožnje.

3.2

Zaprti prostori

3.2.1

Izberejo se senzorji, ki merijo kopičenje vodikovega ali helijevega plina ali zmanjševanje količine kisika (ker vodik/helij, ki uhaja, izpodriva zrak).

3.2.2

Senzorji so umerjeni glede na sledljive reference, da se zagotovi natančnost ± 5 % pri ciljnih merilih 4 % vodika ali 3 % helija v zraku glede na prostornino ter merilna zmogljivost, ki pokriva celoten obseg skale in za najmanj 25 % presega ciljna merila. Senzor mora biti sposoben v 10 sekundah doseči 90-odstotni odziv na spremembo koncentracije, ki zajema celotni obseg skale.

3.2.3

| (a) | na razdalji največ 250 mm od obrobe strehe nad voznikovim sedežem ali blizu zgornjega središča prostora za potnike; |
| --- | --- |

(a)

na razdalji največ 250 mm od obrobe strehe nad voznikovim sedežem ali blizu zgornjega središča prostora za potnike;

| (b) | na razdalji največ 250 mm od tal pred zadnjim (ali najbolj zadnjim) sedežem v potniškem prostoru; ter |
| --- | --- |

(b)

na razdalji največ 250 mm od tal pred zadnjim (ali najbolj zadnjim) sedežem v potniškem prostoru; ter

| (c) | na razdalji največ 100 mm od vrha prtljažnih prostorov v vozilu, na katere določeni trk, ki ga je treba izvesti, ne vpliva neposredno. |
| --- | --- |

(c)

na razdalji največ 100 mm od vrha prtljažnih prostorov v vozilu, na katere določeni trk, ki ga je treba izvesti, ne vpliva neposredno.

3.2.4

Senzorji se varno pritrdijo na konstrukcijo vozila ali sedeže in se za načrtovani preizkus trka zaščitijo pred razbitinami, izpušnim plinom iz zračne blazine in projektili. Meritve po trku se zabeležijo z napravami v vozilu ali z daljinskim prenosom.

3.2.5

Preizkus se lahko izvaja na prostem na območju, ki je zaščiteno pred vetrom in morebitnim vplivom sonca, ali v zaprtem prostoru, ki je dovolj velik ali prezračen, da se prepreči kopičenje vodika v potniškem ali prtljažnem prostoru, ki presega 10 % ciljnih meril.

4.

Merjenje pri preizkusu tesnjenja po trku za sistem za shranjevanje stisnjenega vodika, napolnjen s stisnjenim vodikom

4.1

Tlak vodikovega plina P0 (MPa) in temperatura T0 (°C) se izmerita tik pred trkom, po trku pa v časovnih intervalih Δt (min).

4.1.1

Časovni interval Δt začne teči, ko se vozilo po trku ustavi, in traja najmanj 60 minut.

4.1.2

Δt = VCHSS × NWP/1 000 × ((–0,027 × NWP + 4) × Rs – 0,21) – 1,7 × Rs,

pri čemer je Rs = Ps/NWP, Ps razpon tlaka tlačnega senzorja (MPa), NWP nazivni delovni tlak (MPa), VCHSS prostornina sistema za shranjevanje stisnjenega vodika (l), Δt pa časovni interval (min).

4.1.3

Če je izračunana vrednost Δt manjša od 60 minut, se Δt nastavi na 60 minut.

4.2

Po' = Po × 288/(273 + T0),

ρo' = –0,0027 × (P0')2 + 0,75 × P0' + 0,5789

Mo = ρo' × VCHSS

4.3

Pf' = Pf × 288/(273 + Tf),

ρf' = –0,0027 × (Pf')2 + 0,75 × Pf' + 0,5789

Mf = ρf' × VCHSS

pri čemer je Pf izmerjeni končni tlak (MPa) na koncu časovnega intervala, Tf pa izmerjena končna temperatura (°C).

4.4

VH2 = (Mf – Mo)/Δt × 22,41/2,016 × (Ptarget/Po),

pri čemer je VH2 povprečni volumski pretok (NL/min) v časovnem intervalu, izraz (Ptarget/Po) pa se uporablja za izravnavo razlik med izmerjenim začetnim tlakom (Po) in ciljnim polnilnim tlakom (Ptarget).

5.

Merjenje pri preizkusu tesnjenja po trku za sistem za shranjevanje stisnjenega vodika, napolnjen s stisnjenim helijem

5.1

Tlak helijevega plina P0 (MPa) in temperatura T0 (°C) se izmerita tik pred trkom, nato pa v vnaprej določenem časovnem intervalu po trku.

5.1.1

Časovni interval Δt začne teči, ko se vozilo po trku ustavi, in traja najmanj 60 minut.

5.1.2

Δt = VCHSS × NWP/1 000 × ((–0,028 × NWP + 5,5) × Rs – 0,3) – 2,6 × Rs,

pri čemer je Rs = Ps/NWP, Ps razpon tlaka tlačnega senzorja (MPa), NWP nazivni delovni tlak (MPa), VCHSS prostornina sistema za shranjevanje stisnjenega vodika (l), Δt pa časovni interval (min).

5.1.3

Če je vrednost Δt manjša od 60 minut, se Δt nastavi na 60 minut.

5.2

Po' = Po × 288/(273 + T0),

ρo' = –0,0043 × (P0')2 + 1,53 × P0' + 1,49

Mo = ρo' × VCHSS.

5.3

Pf' = Pf × 288/(273 + Tf),

ρf' = –0,0043 × (Pf')2 + 1,53 × Pf' + 1,49

Mf = ρf' × VCHSS,

pri čemer je Pf izmerjeni končni tlak (MPa) na koncu časovnega intervala, Tf pa izmerjena končna temperatura (°C).

5.4

VHe = (Mf – Mo)/Δt × 22,41/4,003 × (Ptarget/Po),

pri čemer je VHe povprečni volumski pretok (NL/min) v časovnem intervalu, izraz (Ptarget/Po) pa se uporablja za izravnavo razlik med izmerjenim začetnim tlakom (Po) in ciljnim polnilnim tlakom (Ptarget).

5.5

VH2 = VHe/0,75,

pri čemer VH2 ustreza povprečnemu volumenskemu pretoku vodika.

6.

Merjenje koncentracije v zaprtih prostorih po trku

6.1

V zaprtih prostorih se zbiranje podatkov po trku začne, ko se vozilo ustavi. Podatki s senzorjev, nameščenih v skladu z odstavkom 3.2 te priloge, se zbirajo vsaj vsakih pet sekund, to zbiranje pa se nadaljuje 60 minut po preizkusu. Za meritve se lahko uporabi zamik prvega reda (časovna konstanta) do največ pet sekund, da se zagotovi „glajenje“ in da se filtrirajo učinki napačnih podatkovnih točk.

---

PRILOGA 5

Preizkusni postopki za vozila, opremljena z električnim pogonskim sistemom

V tej prilogi so opisani preizkusni postopki za dokazovanje skladnosti z zahtevami za električno varnost iz odstavka 5.2.2 tega pravilnika.

1.

Če se uporablja funkcija izklopa visoke napetosti, je treba meritve opraviti na obeh straneh naprave za izklop.Če pa je izklop visoke napetosti sestavni del sistema REESS ali sistema za pretvorbo energije in je visokonapetostno vodilo sistema REESS ali sistema za pretvorbo energije zaščiteno v skladu s stopnjo zaščite IPXXB po preizkusu trka, se meritve lahko opravijo samo med napravo za izklop in električnimi obremenitvami.

V tem preizkusu se uporablja voltmeter, ki meri vrednosti enosmernega toka in ima notranjo upornost najmanj 10 ΜΩ.

2.

Po preizkusu trka se določijo napetosti visokonapetostnega vodila (Ub, U1, U2) (glej sliko 1).

Napetost se izmeri najmanj 10 sekund in največ 60 sekund po trčenju.

Ta postopek se ne uporablja, če se preizkus opravi, ko električni pogonski sistem ni oskrbovan z energijo.

Image 4

  Slika 1 Merjenje Ub, U1, U2

3.

Pred trčenjem se stikalo S1 in znani upor praznjenja Re vzporedno povežeta z ustreznim kondenzatorjem (glej sliko 2).

| (a) | Najmanj 10 sekund in največ 60 sekund po trčenju se stikalo S1 zapre ter izmerita in zapišeta se napetost Ub in tok Ie. Produkt napetosti Ub in toka Ie se integrira v času od trenutka, ko se stikalo S1 zapre (tc), do takrat, ko napetost Ub pade pod prag visoke napetosti, ki je 60 V DC (th). Rezultat integriranja je skupna energija (TE) v joulih. |
| --- | --- |

(a)

Najmanj 10 sekund in največ 60 sekund po trčenju se stikalo S1 zapre ter izmerita in zapišeta se napetost Ub in tok Ie. Produkt napetosti Ub in toka Ie se integrira v času od trenutka, ko se stikalo S1 zapre (tc), do takrat, ko napetost Ub pade pod prag visoke napetosti, ki je 60 V DC (th). Rezultat integriranja je skupna energija (TE) v joulih.

Image 5

| (b) | Če se Ub meri v trenutku med 10 in 60 sekundami po trku in kapacitivnost X-kondenzatorjev (Cx) določi proizvajalec, se skupna energija (TE) izračuna z naslednjo formulo:
  TE = 0,5 × Cx × Ub2. |
| --- | --- |

(b)

Če se Ub meri v trenutku med 10 in 60 sekundami po trku in kapacitivnost X-kondenzatorjev (Cx) določi proizvajalec, se skupna energija (TE) izračuna z naslednjo formulo:

TE = 0,5 × Cx × Ub2.

| (c) | Če se U1 in U2 (glej sliko 1) izmerita v trenutku med 10 in 60 sekundami po trčenju in kapacitivnosti Y-kondenzatorjev (Cy1, Cy2) določi proizvajalec, se skupna energija (TEy1, TEy2) izračuna z naslednjima formulama:
  TEy1 = 0,5 × Cy1 × U12
  TEy2 = 0,5 × Cy2 × U22 |
| --- | --- |

(c)

Če se U1 in U2 (glej sliko 1) izmerita v trenutku med 10 in 60 sekundami po trčenju in kapacitivnosti Y-kondenzatorjev (Cy1, Cy2) določi proizvajalec, se skupna energija (TEy1, TEy2) izračuna z naslednjima formulama:

TEy1 = 0,5 × Cy1 × U12

TEy2 = 0,5 × Cy2 × U22

Ta postopek se ne uporablja, če se preizkus opravi, ko električni pogonski sistem ni oskrbovan z energijo.

Image 6

  Slika 2 Npr. merjenje energije visokonapetostnega vodila, shranjene v X-kondenzatorjih

4.

Po preizkusu trka se vsi deli okrog visokonapetostnih sestavnih delov odprejo, razstavijo ali odstranijo brez uporabe orodja. Vsi preostali deli štejejo za del fizične zaščite.

Za oceno električne varnosti se spojeni preizkusni zobci s slike 3 s preizkusno silo 10 N ± 10 % vstavijo v vrzeli ali odprtine fizične zaščite. Če spojeni preizkusni zobci deloma ali v celoti prodrejo v fizično zaščito, je treba spojene preizkusne zobce vstaviti v vsak spodaj navedeni položaj.

Iz prvotnega iztegnjenega položaja se oba spoja preizkusnih zobcev postopoma zavrtita pod kotom do 90° glede na os sosednjega dela zobcev in se namestita v vsak možen položaj.

Notranje pregrade za električno zaščito štejejo za del ohišja.

Če je primerno, je treba med spojene preizkusne zobce in dele pod visoko napetostjo znotraj pregrade ali ohišja za električno zaščito na nizkonapetostno napajanje (ne manj kakor 40 V in ne več kakor 50 V) zaporedno priključiti ustrezno luč.

Image 7

  Slika 3 Spojeni preizkusni zobci

Material: kovina, razen kadar je določeno drugače

Dolžinske mere v mm Dovoljena odstopanja za mere brez posebnih dovoljenih odstopanj:

| (a) | za kote: +0°0′0′′/–0°0′10′′; |
| --- | --- |

(a)

za kote: +0°0′0′′/–0°0′10′′;

| (b) | za dolžinske mere:






  (i) | ≤ 25 mm: +0/–0,05 mm; |
| --- | --- | --- |

(b)

za dolžinske mere:

(i)

≤ 25 mm: +0/–0,05 mm;

| (ii) | > 25 mm: ± 0,2 mm |
| --- | --- |

(ii)

> 25 mm: ± 0,2 mm

Oba spoja morata omogočati gibanje v isti ravnini in v isti smeri pod kotom 90° z dovoljenim odstopanjem 0 do +10°.

Zahteve iz odstavka 5.2.2.1.3 tega pravilnika so izpolnjene, če se spojeni preizkusni zobci, opisani na sliki 3, ne dotikajo delov pod visoko napetostjo.

Po potrebi se lahko za preverjanje, ali se spojeni preizkusni zobci dotikajo visokonapetostnih vodil, uporabi ogledalo ali fiberskop.

Če signalni tokokrog med spojenimi preizkusnimi zobci in deli pod visoko napetostjo potrdi, da je ta zahteva izpolnjena, luč ne sme zasvetiti.

4.1

| (a) | Preizkusna metoda z uporabo preizkuševalnika upornosti
  Preizkuševalnik upornosti je povezan z merilnimi točkami (običajno električno šasijo in električno prevodnim ohišjem / pregrado za električno zaščito), odpornost pa se meri z uporabo preizkuševalnika upornosti, ki izpolnjuje naslednjo specifikacijo:






  (i) | preizkuševalnik upornosti: merilni tok najmanj 0,2 A; |
| --- | --- | --- |

(a)

Preizkusna metoda z uporabo preizkuševalnika upornosti

Preizkuševalnik upornosti je povezan z merilnimi točkami (običajno električno šasijo in električno prevodnim ohišjem / pregrado za električno zaščito), odpornost pa se meri z uporabo preizkuševalnika upornosti, ki izpolnjuje naslednjo specifikacijo:

(i)

preizkuševalnik upornosti: merilni tok najmanj 0,2 A;

| (ii) | ločljivost: 0,01 Ω ali manj; |
| --- | --- |

(ii)

ločljivost: 0,01 Ω ali manj;

| (iii) | upornost R je manj kot 0,1 Ω. |
| --- | --- |

(iii)

upornost R je manj kot 0,1 Ω.

| (b) | Preizkusna metoda z uporabo napajalnika z enosmernim tokom, voltmetra in ampermetra
  Napajalnik z enosmernim tokom, voltmeter in ampermeter so povezani z merilnimi točkami (običajno električno šasijo in električno prevodnim ohišjem / pregrado za električno zaščito).
  Napetost napajalnika z enosmernim tokom je nastavljena tako, da je tok najmanj 0,2 A.
  Izmerita se tok „I“ in napetost „U“.
  Upornost „R“ se izračuna z naslednjo formulo:
  R = U / I
  Upornost R je manj kot 0,1 Ω.







  Opomba: | Če se za merjenje napetosti in toka uporabijo dovodne žice, je vsaka dovodna žica neodvisno priključena na pregrado za električno zaščito / ohišje /električno šasijo. Terminal za merjenje napetosti in toka je lahko skupen. |
| --- | --- | --- |

(b)

Preizkusna metoda z uporabo napajalnika z enosmernim tokom, voltmetra in ampermetra

Napajalnik z enosmernim tokom, voltmeter in ampermeter so povezani z merilnimi točkami (običajno električno šasijo in električno prevodnim ohišjem / pregrado za električno zaščito).

Napetost napajalnika z enosmernim tokom je nastavljena tako, da je tok najmanj 0,2 A.

Izmerita se tok „I“ in napetost „U“.

Upornost „R“ se izračuna z naslednjo formulo:

R = U / I

Upornost R je manj kot 0,1 Ω.

Opomba:

Primer preizkusne metode z uporabo napajalnika z enosmernim tokom, voltmetra in ampermetra je prikazan v nadaljevanju.

Image 8

  Slika 4 Primer preizkusne metode z uporabo napajalnika z enosmernim tokom

5.

Izolacijska upornost

5.1

Izolacijska upornost za vsako visokonapetostno vodilo vozila se izmeri ali določi z izračunom vrednosti meritev vsakega dela ali sestavne enote visokonapetostnega vodila.

Vse meritve za izračun napetosti in električne izolacije se izvedejo najmanj 10 s po trku.

5.2

Izolacijska upornost se meri tako, da se med metodami iz odstavkov 5.2.1 in 5.2.2 te priloge izbere ustrezna merilna metoda glede na električni naboj delov pod napetostjo ali izolacijsko upornost.

S pomočjo diagrama električnega tokokroga je treba vnaprej pojasniti razpon električnega tokokroga, ki se bo meril. Če so visokonapetostna vodila med seboj prevodno ločena, se izolacijska upornost izmeri za vsak električni tokokrog.

Poleg tega se lahko za merjenje izolacijske upornosti izvedejo potrebne prilagoditve, kot so na primer odstranitev pokrova zaradi dostopa do delov pod napetostjo, risanje črt za merjenje in sprememba programske opreme.

Kadar izmerjene vrednosti zaradi delovanja vgrajenega sistema za nadzor izolacijske upornosti niso obstojne, se lahko za izvajanje meritve izvedejo potrebne prilagoditve, kot je zaustavitev delovanja zadevne naprave ali njena odstranitev. Po odstranitvi naprave se z risbami dokaže, da je izolacijska upornost med deli pod napetostjo in električno šasijo nespremenjena.

Te prilagoditve ne vplivajo na rezultate preizkusa.

Potrebna je izredna previdnost, da se preprečita kratek stik in električni udar, ker ta potrditev lahko zahteva neposredno delovanje visokonapetostnega tokokroga.

5.2.1

Merilna metoda z uporabo enosmerne napetosti iz zunanjih virov

5.2.1.1

Uporablja se instrument za preizkušanje izolacijske upornosti, ki lahko uporablja enosmerno napetost, višjo od delovne napetosti visokonapetostnega vodila.

5.2.1.2

Instrument za preizkušanje izolacijske upornosti je povezan med deli pod napetostjo in električno šasijo. Izolacijska upornost se nato izmeri tako, da se uporabi enosmerna napetost, ki je najmanj polovična delovna napetost visokonapetostnega vodila.

Če ima sistem več razponov napetosti (npr. zaradi pretvornika povečevanja) v prevodno spojenem tokokrogu in nekateri sestavni deli ne prenesejo delovne napetosti celotnega tokokroga, se lahko izolacijska upornost med temi sestavnimi deli in električno šasijo izmeri ločeno z vsaj polovično vrednostjo njihove delovne napetosti, pri čemer so ti sestavni deli izklopljeni.

5.2.2

Merilna metoda z uporabo sistema REESS v vozilu kot vira enosmerne napetosti

5.2.2.1

Visokonapetostno vodilo se napaja z energijo iz sistema REESS v vozilu in/ali iz sistema za pretvorbo energije in napetost sistema REESS in/ali sistema za pretvorbo energije mora ves čas preizkusa ustrezati najmanj nazivni delovni napetosti, ki jo določi proizvajalec vozila.

5.2.2.2

Merilna metoda

5.2.2.2.1

Napetost se meri tako, kot je prikazano na sliki 1, in zapiše se napetost visokonapetostnega vodila (Ub).

5.2.2.2.2

Izmeri in zapiše se napetost (U1) med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo (glej sliko 1).

5.2.2.2.3

Izmeri in zapiše se napetost (U2) med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo (glej sliko 1).

5.2.2.2.4

Če je U1 višja ali enaka U2, se med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo vstavi standardna znana upornost (R0). Ko je R0 nameščena, se izmeri napetost (U1’) med negativno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo (glej sliko 5).

Električna izolacija (Ri) se izračuna z naslednjo formulo:

Ri = R0*Ub*(1/U1' – 1/U1)

Image 9

  Slika 5 Merjenje U1’

Če je U2 višja od U1, se med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo vstavi standardna znana upornost (R0). Ko je R0 nameščena, se izmeri napetost (U2’) med pozitivno stranjo visokonapetostnega vodila in električno šasijo (glej sliko 6).

Električna izolacija (Ri) se izračuna z naslednjo formulo:

Ri = R0*Ub*(1/U2' – 1/U2)

Image 10

  Slika 6 Merjenje U2’

5.2.2.2.5

Izolacijska upornost (v Ω/V) se dobi tako, da se vrednost električne izolacije Ri (v Ω) deli z delovno napetostjo visokonapetostnega vodila (v V).

| Opomba: | Standardna znana upornost R0 (v Ω) mora biti vrednost najmanjše zahtevane izolacijske upornosti (v Ω/V), pomnožena z delovno napetostjo (v V) vozila plus/minus 20 %. Ni treba, da je R0 natančno ta vrednost, saj so enačbe veljavne za katero koli R0; vendar mora R0 v tem razponu zagotavljati dobro rešitev za merjenje napetosti. |
| --- | --- |

Opomba:

6.

Na fizično zaščito (ohišje) se lahko po potrebi nanese ustrezen premaz, s katerim se preveri, ali je po preizkusu trka prišlo do uhajanja elektrolita iz sistema REESS.

7.

Skladnost se ugotovi z vizualnim pregledom.

---

| 9.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/30

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik ZN št. 155 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na kibernetsko varnost in sistem za upravljanje kibernetske varnosti [2021/387]

Datum začetka veljavnosti: 22. januar 2021

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojna in pravno zavezujoča besedila so:

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/79, |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/79,

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/94 in |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/94 in

| — | ECE/TRANS/WP.29/2020/97. |
| --- | --- |

—

ECE/TRANS/WP.29/2020/97.

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti |
| --- | --- |

6.

| 7. | Specifikacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba tipa vozila in razširitev homologacije |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijski preizkus, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| 1 | Opisni list |
| --- | --- |

1

| 2 | Sporočilo |
| --- | --- |

2

| 3 | Namestitev homologacijske oznake |
| --- | --- |

3

| 4 | Vzorec potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti |
| --- | --- |

4

| 5 | Seznam groženj in ustreznih blažitvenih ukrepov |
| --- | --- |

5

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij M in N glede na kibernetsko varnost.
  Ta pravilnik se uporablja tudi za vozila kategorije O z vsaj eno elektronsko krmilno enoto. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij M in N glede na kibernetsko varnost.

Ta pravilnik se uporablja tudi za vozila kategorije O z vsaj eno elektronsko krmilno enoto.

| 1.2 | Ta pravilnik se uporablja tudi za vozila kategorij L6 in L7, opremljena z avtomatiziranimi voznimi funkcijami od stopnje 3 dalje, kot je opredeljeno v „Referenčnem dokumentu z opredelitvami avtomatizirane vožnje v okviru WP.29 in Splošnih načelih za pripravo Pravilnika ZN o avtomatiziranih avtomobilih“ (ECE/TRANS/WP.29/1140). |
| --- | --- |

1.2

Ta pravilnik se uporablja tudi za vozila kategorij L6

7

| 1.3 | Ta pravilnik ne posega v druge pravilnike ZN ali regionalno ali nacionalno zakonodajo, ki urejajo dostop pooblaščenih strank do vozila, njegovih podatkov, funkcij in virov ter pogoje za tak dostop. Prav tako ne posega v uporabo nacionalne in regionalne zakonodaje o zasebnosti in varstvu posameznikov pri obdelavi njihovih osebnih podatkov. |
| --- | --- |

1.3

Ta pravilnik ne posega v druge pravilnike ZN ali regionalno ali nacionalno zakonodajo, ki urejajo dostop pooblaščenih strank do vozila, njegovih podatkov, funkcij in virov ter pogoje za tak dostop. Prav tako ne posega v uporabo nacionalne in regionalne zakonodaje o zasebnosti in varstvu posameznikov pri obdelavi njihovih osebnih podatkov.

| 1.4 | Ta pravilnik ne posega v druge pravilnike ZN ali regionalno ali nacionalno zakonodajo, ki urejajo razvoj in namestitev/vključevanje nadomestnih in sestavnih fizičnih in digitalnih delov v sistem, kar zadeva kibernetsko varnost. |
| --- | --- |

1.4

Ta pravilnik ne posega v druge pravilnike ZN ali regionalno ali nacionalno zakonodajo, ki urejajo razvoj in namestitev/vključevanje nadomestnih in sestavnih fizičnih in digitalnih delov v sistem, kar zadeva kibernetsko varnost.

2.   OPREDELITEV POJMOV

Za namene tega pravilnika se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 2.1 | „tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo vsaj v naslednjih bistvenih vidikih:






  (a) | oznaki tipa vozila, ki jo je določil proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

2.1

„tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo vsaj v naslednjih bistvenih vidikih:

(a)

oznaki tipa vozila, ki jo je določil proizvajalec;

| (b) | bistvenih vidikih električne/elektronske arhitekture in zunanjih vmesnikov, kar zadeva kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

(b)

bistvenih vidikih električne/elektronske arhitekture in zunanjih vmesnikov, kar zadeva kibernetsko varnost;

| 2.2 | „kibernetska varnost“ pomeni stanje, v katerem so cestna vozila in njihove funkcije zaščitene pred kibernetskimi grožnjami električnim ali elektronskim sestavnim delom; |
| --- | --- |

2.2

„kibernetska varnost“ pomeni stanje, v katerem so cestna vozila in njihove funkcije zaščitene pred kibernetskimi grožnjami električnim ali elektronskim sestavnim delom;

| 2.3 | „sistem za upravljanje kibernetske varnosti“ pomeni na tveganju temelječ sistematičen pristop, v okviru katerega so opredeljeni organizacijski procesi, odgovornosti in upravljanje za obravnavo tveganj, povezanih s kibernetskimi grožnjami vozilom, in njihovo zaščito pred kibernetskimi napadi; |
| --- | --- |

2.3

„sistem za upravljanje kibernetske varnosti“ pomeni na tveganju temelječ sistematičen pristop, v okviru katerega so opredeljeni organizacijski procesi, odgovornosti in upravljanje za obravnavo tveganj, povezanih s kibernetskimi grožnjami vozilom, in njihovo zaščito pred kibernetskimi napadi;

| 2.4 | „sistem“ pomeni skupino sestavnih delov in/ali podsistemov, ki izvaja funkcijo ali funkcije; |
| --- | --- |

2.4

„sistem“ pomeni skupino sestavnih delov in/ali podsistemov, ki izvaja funkcijo ali funkcije;

| 2.5 | „razvojna faza“ pomeni obdobje pred homologacijo tipa vozila; |
| --- | --- |

2.5

„razvojna faza“ pomeni obdobje pred homologacijo tipa vozila;

| 2.6 | „proizvodna faza“ pomeni trajanje proizvodnje tipa vozila; |
| --- | --- |

2.6

„proizvodna faza“ pomeni trajanje proizvodnje tipa vozila;

| 2.7 | „poproizvodna faza“ pomeni obdobje, v katerem se tip vozila ne proizvaja več, do konca življenjske dobe vseh vozil zadevnega tipa vozila. Vozila, ki vključujejo določen tip vozila, bodo v tej fazi delovala, vendar se ne bodo več proizvajala. Faza se konča, ko ni več nobenega operativnega vozila določenega tipa vozila; |
| --- | --- |

2.7

„poproizvodna faza“ pomeni obdobje, v katerem se tip vozila ne proizvaja več, do konca življenjske dobe vseh vozil zadevnega tipa vozila. Vozila, ki vključujejo določen tip vozila, bodo v tej fazi delovala, vendar se ne bodo več proizvajala. Faza se konča, ko ni več nobenega operativnega vozila določenega tipa vozila;

| 2.8 | „blažitveni ukrep“ pomeni ukrep za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

2.8

„blažitveni ukrep“ pomeni ukrep za zmanjšanje tveganja;

| 2.9 | „tveganje“ pomeni možnost, da bo določena grožnja izkoristila ranljive točke vozila in s tem škodovala organizaciji ali posamezniku; |
| --- | --- |

2.9

„tveganje“ pomeni možnost, da bo določena grožnja izkoristila ranljive točke vozila in s tem škodovala organizaciji ali posamezniku;

| 2.10 | „ocena tveganja“ pomeni celoten postopek iskanja, prepoznavanja in opisovanja tveganj (opredelitev tveganja), da bi se razumela narava tveganja in določila stopnja tveganja (analiza tveganja), ter primerjave rezultatov analize tveganja z merili tveganja, da bi se ugotovilo, ali sta tveganje in/ali njegova razsežnost sprejemljiva ali dopustna (ocena tveganja); |
| --- | --- |

2.10

„ocena tveganja“ pomeni celoten postopek iskanja, prepoznavanja in opisovanja tveganj (opredelitev tveganja), da bi se razumela narava tveganja in določila stopnja tveganja (analiza tveganja), ter primerjave rezultatov analize tveganja z merili tveganja, da bi se ugotovilo, ali sta tveganje in/ali njegova razsežnost sprejemljiva ali dopustna (ocena tveganja);

| 2.11 | „obvladovanje tveganj“ pomeni usklajene dejavnosti za usmerjanje in nadzorovanje organizacije glede na tveganje; |
| --- | --- |

2.11

„obvladovanje tveganj“ pomeni usklajene dejavnosti za usmerjanje in nadzorovanje organizacije glede na tveganje;

| 2.12 | „grožnja“ pomeni morebiten vzrok neželenega dogodka, ki bi lahko škodil sistemu, organizaciji ali posamezniku; |
| --- | --- |

2.12

„grožnja“ pomeni morebiten vzrok neželenega dogodka, ki bi lahko škodil sistemu, organizaciji ali posamezniku;

| 2.13 | „ranljiva točka“ pomeni pomanjkljivost sredstva ali blažitvenega ukrepa, zaradi katere se lahko uresniči ena ali več groženj. |
| --- | --- |

2.13

„ranljiva točka“ pomeni pomanjkljivost sredstva ali blažitvenega ukrepa, zaradi katere se lahko uresniči ena ali več groženj.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na kibernetsko varnost vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na kibernetsko varnost vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

| 3.2.1 | Opis tipa vozila glede na točke iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.2.1

Opis tipa vozila glede na točke iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 3.2.2 | V primerih, ko se izkaže, da za informacije veljajo pravice intelektualne lastnine ali da informacije predstavljajo posebno tehnologijo proizvajalca oziroma njegovih dobaviteljev, proizvajalec ali njegovi dobavitelji dajo na voljo zadostne informacije, ki omogočajo, da se preverjanja iz tega pravilnika opravijo pravilno. Take informacije se obravnavajo zaupno. |
| --- | --- |

3.2.2

V primerih, ko se izkaže, da za informacije veljajo pravice intelektualne lastnine ali da informacije predstavljajo posebno tehnologijo proizvajalca oziroma njegovih dobaviteljev, proizvajalec ali njegovi dobavitelji dajo na voljo zadostne informacije, ki omogočajo, da se preverjanja iz tega pravilnika opravijo pravilno. Take informacije se obravnavajo zaupno.

| 3.2.3 | Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti v skladu z odstavkom 6 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.3

Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti v skladu z odstavkom 6 tega pravilnika.

| 3.3 | Dokumentacija se predloži v dveh delih:






  (a) | uradna dokumentacija za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz Priloge 1 in ki se predloži homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi ob predložitvi vloge za podelitev homologacije. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba to dokumentacijo uporabi kot temeljno referenco za postopek homologacije. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba zagotovi, da je ta dokumentacija na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila; |
| --- | --- | --- |

3.3

Dokumentacija se predloži v dveh delih:

(a)

uradna dokumentacija za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz Priloge 1 in ki se predloži homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi ob predložitvi vloge za podelitev homologacije. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba to dokumentacijo uporabi kot temeljno referenco za postopek homologacije. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba zagotovi, da je ta dokumentacija na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila;

| (b) | dodatno gradivo, ki ustreza zahtevam iz tega pravilnika, lahko obdrži proizvajalec, vendar mora biti ob homologaciji dano na voljo za pregled. Proizvajalec zagotovi, da vso gradivo, ki je ob homologaciji dano na voljo za pregled, ostane na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila. |
| --- | --- |

(b)

dodatno gradivo, ki ustreza zahtevam iz tega pravilnika, lahko obdrži proizvajalec, vendar mora biti ob homologaciji dano na voljo za pregled. Proizvajalec zagotovi, da vso gradivo, ki je ob homologaciji dano na voljo za pregled, ostane na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila.

4.   OZNAKA

| 4.1 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.1

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; |
| --- | --- |

4.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo;

| 4.1.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.1.1. |
| --- | --- |

4.1.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.1.1.

| 4.2 | Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.1.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.1.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.2

Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.1.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.1.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.3 | Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.3

Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

| 4.4 | Homologacijska oznaka se namesti na napisno ploščico vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali blizu nje. |
| --- | --- |

4.4

Homologacijska oznaka se namesti na napisno ploščico vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali blizu nje.

| 4.5 | V Prilogi 3 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake. |
| --- | --- |

4.5

V Prilogi 3 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Homologacijski organi podelijo homologacijo glede na kibernetsko varnost samo tistim tipom vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.1

Homologacijski organi podelijo homologacijo glede na kibernetsko varnost samo tistim tipom vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

| 5.1.1 | Homologacijski organ ali tehnična služba s pregledi dokumentov preveri, ali je proizvajalec vozila sprejel potrebne ukrepe, pomembne za tip vozila, da se:






  (a) | vzdolž dobavne verige zberejo in preverijo informacije, ki se zahtevajo na podlagi tega pravilnika, s čimer se dokaže, da so tveganja, povezana z dobavitelji, opredeljena in obvladovana; |
| --- | --- | --- |

5.1.1

Homologacijski organ ali tehnična služba s pregledi dokumentov preveri, ali je proizvajalec vozila sprejel potrebne ukrepe, pomembne za tip vozila, da se:

(a)

vzdolž dobavne verige zberejo in preverijo informacije, ki se zahtevajo na podlagi tega pravilnika, s čimer se dokaže, da so tveganja, povezana z dobavitelji, opredeljena in obvladovana;

| (b) | dokumentirajo ocene tveganja (izvedene med razvojno fazo ali za nazaj), rezultati preizkusov in blažitveni ukrepi, ki se uporabljajo za tip vozila, vključno z informacijami o zasnovi, ki podpirajo oceno tveganja; |
| --- | --- |

(b)

dokumentirajo ocene tveganja (izvedene med razvojno fazo ali za nazaj), rezultati preizkusov in blažitveni ukrepi, ki se uporabljajo za tip vozila, vključno z informacijami o zasnovi, ki podpirajo oceno tveganja;

| (c) | izvedejo ustrezni ukrepi za kibernetsko varnost pri zasnovi tipa vozila; |
| --- | --- |

(c)

izvedejo ustrezni ukrepi za kibernetsko varnost pri zasnovi tipa vozila;

| (d) | odkrijejo morebitni napadi na kibernetsko varnost in zagotovi odziv nanje; |
| --- | --- |

(d)

odkrijejo morebitni napadi na kibernetsko varnost in zagotovi odziv nanje;

| (e) | zabeležijo podatki za podporo odkrivanju kibernetskih napadov in zagotovijo podatki o forenzični zmogljivosti, da se omogoči analiza poskusov kibernetskih napadov ali uspešnih kibernetskih napadov. |
| --- | --- |

(e)

zabeležijo podatki za podporo odkrivanju kibernetskih napadov in zagotovijo podatki o forenzični zmogljivosti, da se omogoči analiza poskusov kibernetskih napadov ali uspešnih kibernetskih napadov.

| 5.1.2 | Homologacijski organ ali tehnična služba s preizkušanjem vozila tipa vozila preveri, ali je proizvajalec vozila izvedel ukrepe za kibernetsko varnost, ki jih je dokumentiral. Preizkuse homologacijski organ ali tehnična služba izvede sam ali v sodelovanju s proizvajalcem vozila z vzorčenjem. Vzorčenje mora biti osredotočeno, vendar ne omejeno na tveganja, ki so med oceno tveganja ocenjena kot visoka. |
| --- | --- |

5.1.2

Homologacijski organ ali tehnična služba s preizkušanjem vozila tipa vozila preveri, ali je proizvajalec vozila izvedel ukrepe za kibernetsko varnost, ki jih je dokumentiral. Preizkuse homologacijski organ ali tehnična služba izvede sam ali v sodelovanju s proizvajalcem vozila z vzorčenjem. Vzorčenje mora biti osredotočeno, vendar ne omejeno na tveganja, ki so med oceno tveganja ocenjena kot visoka.

| 5.1.3 | Homologacijski organ ali tehnična služba zavrne podelitev homologacije glede na kibernetsko varnost, če proizvajalec vozila ni izpolnil ene ali več zahtev iz odstavka 7.3, zlasti:






  (a) | proizvajalec vozila ni izvedel izčrpne ocene tveganja iz odstavka 7.3.3; tudi kadar proizvajalec ni upošteval vseh tveganj, povezanih z grožnjami iz dela A Priloge 5; |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Homologacijski organ ali tehnična služba zavrne podelitev homologacije glede na kibernetsko varnost, če proizvajalec vozila ni izpolnil ene ali več zahtev iz odstavka 7.3, zlasti:

(a)

proizvajalec vozila ni izvedel izčrpne ocene tveganja iz odstavka 7.3.3; tudi kadar proizvajalec ni upošteval vseh tveganj, povezanih z grožnjami iz dela A Priloge 5;

| (b) | proizvajalec vozila tipa vozila ni zaščitil pred tveganji, opredeljenimi v oceni tveganja, ki jo je izvedel, ali pa sorazmerni blažitveni ukrepi niso bili izvedeni, kot se zahteva v odstavku 7; |
| --- | --- |

(b)

proizvajalec vozila tipa vozila ni zaščitil pred tveganji, opredeljenimi v oceni tveganja, ki jo je izvedel, ali pa sorazmerni blažitveni ukrepi niso bili izvedeni, kot se zahteva v odstavku 7;

| (c) | proizvajalec vozila ni vzpostavil ustreznih in sorazmernih ukrepov za zaščito namenskih okolij na tipu vozila (če so na voljo) za shranjevanje in izvajanje poprodajne programske opreme, storitev, aplikacij ali podatkov; |
| --- | --- |

(c)

proizvajalec vozila ni vzpostavil ustreznih in sorazmernih ukrepov za zaščito namenskih okolij na tipu vozila (če so na voljo) za shranjevanje in izvajanje poprodajne programske opreme, storitev, aplikacij ali podatkov;

| (d) | proizvajalec vozila pred homologacijo ni izvedel ustreznih in zadostnih preizkusov za preverjanje učinkovitosti izvedenih varnostnih ukrepov. |
| --- | --- |

(d)

proizvajalec vozila pred homologacijo ni izvedel ustreznih in zadostnih preizkusov za preverjanje učinkovitosti izvedenih varnostnih ukrepov.

| 5.1.4 | Homologacijski organ, ki izvaja oceno, podelitev homologacije glede na kibernetsko varnost zavrne tudi, kadar homologacijski organ ali tehnična služba od proizvajalca vozila ni prejela dovolj informacij, da bi ocenila kibernetsko varnost tipa vozila. |
| --- | --- |

5.1.4

Homologacijski organ, ki izvaja oceno, podelitev homologacije glede na kibernetsko varnost zavrne tudi, kadar homologacijski organ ali tehnična služba od proizvajalca vozila ni prejela dovolj informacij, da bi ocenila kibernetsko varnost tipa vozila.

| 5.2 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 5.3 | Homologacijski organi ne podelijo nobene homologacije, ne da bi preverili, ali je proizvajalec vzpostavil zadovoljive ureditve in postopke za ustrezno upravljanje vidikov kibernetske varnosti, zajetih v tem pravilniku. |
| --- | --- |

5.3

Homologacijski organi ne podelijo nobene homologacije, ne da bi preverili, ali je proizvajalec vzpostavil zadovoljive ureditve in postopke za ustrezno upravljanje vidikov kibernetske varnosti, zajetih v tem pravilniku.

| 5.3.1 | Homologacijski organ in njegove tehnične službe poleg meril iz Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 zagotovijo, da imajo:






  (a) | strokovno osebje z znanjem in spretnostmi na področju kibernetske varnosti ter specifično znanje o oceni tveganj v zvezi z avtomobili (1); |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Homologacijski organ in njegove tehnične službe poleg meril iz Dodatka 2 k Sporazumu iz leta 1958 zagotovijo, da imajo:

(a)

strokovno osebje z znanjem in spretnostmi na področju kibernetske varnosti ter specifično znanje o oceni tveganj v zvezi z avtomobili (1);

1

| (b) | izvedene postopke za enotno ocenjevanje v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

(b)

izvedene postopke za enotno ocenjevanje v skladu s tem pravilnikom.

| 5.3.2 | Vsaka pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, prek svojega homologacijskega organa drugim homologacijskim organom pogodbenic, ki uporabljajo ta pravilnik ZN, priglasi in jih obvesti o metodi in merilih, na podlagi katerih je priglasitveni organ ocenil primernost ukrepov, sprejetih v skladu s tem pravilnikom in zlasti odstavki 5.1, 7.2 in 7.3.
  Te informacije se delijo (a) le pred prvo podelitvijo homologacije v skladu s tem pravilnikom in (b) vsakič, ko se posodobi metoda ali merila za ocenjevanje.
  Te informacije naj bi se delile za namene zbiranja in analize dobrih praks ter zaradi zagotavljanja skladne uporabe tega pravilnika s strani vseh homologacijskih organov, ki ga uporabljajo. |
| --- | --- |

5.3.2

Vsaka pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, prek svojega homologacijskega organa drugim homologacijskim organom pogodbenic, ki uporabljajo ta pravilnik ZN, priglasi in jih obvesti o metodi in merilih, na podlagi katerih je priglasitveni organ ocenil primernost ukrepov, sprejetih v skladu s tem pravilnikom in zlasti odstavki 5.1, 7.2 in 7.3.

Te informacije se delijo (a) le pred prvo podelitvijo homologacije v skladu s tem pravilnikom in (b) vsakič, ko se posodobi metoda ali merila za ocenjevanje.

Te informacije naj bi se delile za namene zbiranja in analize dobrih praks ter zaradi zagotavljanja skladne uporabe tega pravilnika s strani vseh homologacijskih organov, ki ga uporabljajo.

| 5.3.3 | Informacije iz odstavka 5.3.2 se pravočasno in najpozneje v 14 dneh pred prvo podelitvijo homologacije na podlagi zadevnih metod in meril ocenjevanja v angleškem jeziku naložijo v varno spletno podatkovno zbirko „DETA“ (2), ki jo je vzpostavila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo. Informacije zadostujejo za razumevanje, katere minimalne ravni zmogljivosti je homologacijski organ sprejel za vsako posebno zahtevo iz odstavka 5.3.2, pa tudi postopke in ukrepe, ki jih uporablja za preverjanje, ali so te minimalne ravni zmogljivosti izpolnjene (3). |
| --- | --- |

5.3.3

Informacije iz odstavka 5.3.2 se pravočasno in najpozneje v 14 dneh pred prvo podelitvijo homologacije na podlagi zadevnih metod in meril ocenjevanja v angleškem jeziku naložijo v varno spletno podatkovno zbirko „DETA“ (2

3

| 5.3.4 | Homologacijski organi, ki prejmejo informacije iz odstavka 5.3.2, lahko priglastivenemu homologacijskemu organu pripombe predložijo tako, da jih v 14 dneh od dneva priglasitve naložijo v podatkovno zbirko DETA. |
| --- | --- |

5.3.4

Homologacijski organi, ki prejmejo informacije iz odstavka 5.3.2, lahko priglastivenemu homologacijskemu organu pripombe predložijo tako, da jih v 14 dneh od dneva priglasitve naložijo v podatkovno zbirko DETA.

| 5.3.5 | Če homologacijski organ, ki bo podelil homologacijo, ne more upoštevati pripomb, prejetih v skladu z odstavkom 5.3.4, homologacijski organi, ki so poslali pripombe, in homologacijski organ, ki bo podelil homologacijo, zahtevajo dodatna pojasnila v skladu z Dodatkom 6 k Sporazumu iz leta 1958. Ustrezna pomožna delovna skupina (4) Svetovnega foruma za harmonizacijo pravilnikov o vozilih (WP.29) za ta pravilnik se dogovori o skupni razlagi metod in meril ocenjevanja (5). Navedena skupna razlaga se upošteva in vsi homologacijski organi v skladu s tem podelijo homologacije na podlagi tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.3.5

Če homologacijski organ, ki bo podelil homologacijo, ne more upoštevati pripomb, prejetih v skladu z odstavkom 5.3.4, homologacijski organi, ki so poslali pripombe, in homologacijski organ, ki bo podelil homologacijo, zahtevajo dodatna pojasnila v skladu z Dodatkom 6 k Sporazumu iz leta 1958. Ustrezna pomožna delovna skupina (4

5

| 5.3.6 | Vsak homologacijski organ, ki podeli homologacijo v skladu s tem pravilnikom, o podeljeni homologaciji obvesti druge homologacijske organe. Homologacijski organ homologacijo skupaj z dopolnilno dokumentacijo v angleškem jeziku v 14 dneh od dneva podelitve homologacije naloži v podatkovno zbirko DETA (6). |
| --- | --- |

5.3.6

Vsak homologacijski organ, ki podeli homologacijo v skladu s tem pravilnikom, o podeljeni homologaciji obvesti druge homologacijske organe. Homologacijski organ homologacijo skupaj z dopolnilno dokumentacijo v angleškem jeziku v 14 dneh od dneva podelitve homologacije naloži v podatkovno zbirko DETA (6

| 5.3.7 | Pogodbenice lahko podeljene homologacije proučijo na podlagi informacij, naloženih v skladu z odstavkom 5.3.6. V primeru razhajanja mnenj med pogodbenicami se to uredi v skladu s členom 10 in Dodatkom 6 k Sporazumu iz leta 1958. Pogodbenice tudi obvestijo ustrezno pomožno delovno skupino Svetovnega foruma za harmonizacijo pravilnikov o vozilih (WP.29) o različnih razlagah v smislu Dodatka 6 k Sporazumu iz leta 1958. Ustrezna delovna skupina podpre uskladitev različnih mnenj in se o tem po potrebi posvetuje s forumom WP.29. |
| --- | --- |

5.3.7

Pogodbenice lahko podeljene homologacije proučijo na podlagi informacij, naloženih v skladu z odstavkom 5.3.6. V primeru razhajanja mnenj med pogodbenicami se to uredi v skladu s členom 10 in Dodatkom 6 k Sporazumu iz leta 1958. Pogodbenice tudi obvestijo ustrezno pomožno delovno skupino Svetovnega foruma za harmonizacijo pravilnikov o vozilih (WP.29) o različnih razlagah v smislu Dodatka 6 k Sporazumu iz leta 1958. Ustrezna delovna skupina podpre uskladitev različnih mnenj in se o tem po potrebi posvetuje s forumom WP.29.

| 5.4 | Proizvajalec za namene odstavka 7.2 tega pravilnika zagotovi, da se izvedejo vidiki kibernetske varnosti, zajeti v tem pravilniku. |
| --- | --- |

5.4

Proizvajalec za namene odstavka 7.2 tega pravilnika zagotovi, da se izvedejo vidiki kibernetske varnosti, zajeti v tem pravilniku.

6.   POTRDILO O SKLADNOSTI ZA SISTEM ZA UPRAVLJANJE KIBERNETSKE VARNOSTI

| 6.1 | Pogodbenice imenujejo homologacijski organ, ki izvede oceno proizvajalca in izda potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti. |
| --- | --- |

6.1

Pogodbenice imenujejo homologacijski organ, ki izvede oceno proizvajalca in izda potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti.

| 6.2 | Vlogo za potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

6.2

Vlogo za potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 6.3 | Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki: |
| --- | --- |

6.3

Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

| 6.3.1 | dokumenti, v katerih je opisan sistem za upravljanje kibernetske varnosti; |
| --- | --- |

6.3.1

dokumenti, v katerih je opisan sistem za upravljanje kibernetske varnosti;

| 6.3.2 | podpisana izjava na podlagi vzorca iz Dodatka 1 k Prilogi 1. |
| --- | --- |

6.3.2

podpisana izjava na podlagi vzorca iz Dodatka 1 k Prilogi 1.

| 6.4 | Proizvajalec v okviru ocene z uporabo vzorca, kakor je opredeljen v Dodatku 1 k Prilogi 1, izjavi in homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi zadovoljivo dokaže, da ima potrebne postopke za izpolnjevanje vseh zahtev za kibernetsko varnost v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

6.4

Proizvajalec v okviru ocene z uporabo vzorca, kakor je opredeljen v Dodatku 1 k Prilogi 1, izjavi in homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi zadovoljivo dokaže, da ima potrebne postopke za izpolnjevanje vseh zahtev za kibernetsko varnost v skladu s tem pravilnikom.

| 6.5 | Ko je ta ocena zadovoljivo opravljena in po prejemu podpisane izjave proizvajalca v skladu z vzorcem, kakor je opredeljen v Dodatku 1 k Prilogi 1, se proizvajalcu podeli potrdilo, imenovano potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti, kakor je opisano v Prilogi 4 k temu pravilniku (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti). |
| --- | --- |

6.5

Ko je ta ocena zadovoljivo opravljena in po prejemu podpisane izjave proizvajalca v skladu z vzorcem, kakor je opredeljen v Dodatku 1 k Prilogi 1, se proizvajalcu podeli potrdilo, imenovano potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti, kakor je opisano v Prilogi 4 k temu pravilniku (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti).

| 6.6 | Homologacijski organ ali njegova tehnična služba za potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti uporabi vzorec iz Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.6

Homologacijski organ ali njegova tehnična služba za potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti uporabi vzorec iz Priloge 4 k temu pravilniku.

| 6.7 | Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti je veljavno največ tri leta od datuma izdaje, razen če je preklicano. |
| --- | --- |

6.7

Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti je veljavno največ tri leta od datuma izdaje, razen če je preklicano.

| 6.8 | Homologacijski organ, ki je podelil potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti, lahko kadar koli preveri, ali so zahteve zanj še naprej izpolnjene. Homologacijski organ prekliče potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti, če zahteve iz tega pravilnika niso več izpolnjene. |
| --- | --- |

6.8

Homologacijski organ, ki je podelil potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti, lahko kadar koli preveri, ali so zahteve zanj še naprej izpolnjene. Homologacijski organ prekliče potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti, če zahteve iz tega pravilnika niso več izpolnjene.

| 6.9 | Proizvajalec obvesti homologacijski organ ali njegovo tehnično službo o vsaki spremembi, ki bo vplivala na ustreznost potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba po posvetovanju s proizvajalcem odloči, ali so potrebna nova preverjanja. |
| --- | --- |

6.9

Proizvajalec obvesti homologacijski organ ali njegovo tehnično službo o vsaki spremembi, ki bo vplivala na ustreznost potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba po posvetovanju s proizvajalcem odloči, ali so potrebna nova preverjanja.

| 6.10 | Proizvajalec pravočasno zaprosi za novo potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti ali podaljšanje obstoječega potrdila, s čimer homologacijskemu organu dovoli, da zaključi oceno pred koncem obdobja veljavnosti potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti. Homologacijski organ na podlagi pozitivne ocene izda novo potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti ali podaljša njegovo veljavnost za nadaljnja tri leta. Preveri, ali sistem za upravljanje kibernetske varnosti še naprej izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika. Izda novo potrdilo, če so bile njemu ali njegovi tehnični službi sporočene spremembe in če so bile te spremembe pozitivno ponovno ocenjene. |
| --- | --- |

6.10

Proizvajalec pravočasno zaprosi za novo potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti ali podaljšanje obstoječega potrdila, s čimer homologacijskemu organu dovoli, da zaključi oceno pred koncem obdobja veljavnosti potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti. Homologacijski organ na podlagi pozitivne ocene izda novo potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti ali podaljša njegovo veljavnost za nadaljnja tri leta. Preveri, ali sistem za upravljanje kibernetske varnosti še naprej izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika. Izda novo potrdilo, če so bile njemu ali njegovi tehnični službi sporočene spremembe in če so bile te spremembe pozitivno ponovno ocenjene.

| 6.11 | Kar zadeva tipe vozil, za katere je bil pomemben zadevni sistem za upravljanje kibernetske varnosti, se iztek veljavnosti ali preklic potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti šteje za spremembo homologacije iz odstavka 8, ki lahko vključuje preklic homologacije, če pogoji za podelitev homologacije niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

6.11

Kar zadeva tipe vozil, za katere je bil pomemben zadevni sistem za upravljanje kibernetske varnosti, se iztek veljavnosti ali preklic potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti šteje za spremembo homologacije iz odstavka 8, ki lahko vključuje preklic homologacije, če pogoji za podelitev homologacije niso več izpolnjeni.

7.   SPECIFIKACIJE

| 7.1 | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

7.1

Splošne specifikacije

| 7.1.1 | Zahteve iz tega pravilnika ne omejujejo določb ali zahtev iz drugih pravilnikov ZN. |
| --- | --- |

7.1.1

Zahteve iz tega pravilnika ne omejujejo določb ali zahtev iz drugih pravilnikov ZN.

| 7.2 | Zahteve glede sistema za upravljanje kibernetske varnosti |
| --- | --- |

7.2

Zahteve glede sistema za upravljanje kibernetske varnosti

| 7.2.1 | Pri oceni homologacijski organ ali njegova tehnična služba preveri, ali ima proizvajalec vozil vzpostavljen sistem za upravljanje kibernetske varnosti, prav tako pa preveri njegovo skladnost s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

7.2.1

Pri oceni homologacijski organ ali njegova tehnična služba preveri, ali ima proizvajalec vozil vzpostavljen sistem za upravljanje kibernetske varnosti, prav tako pa preveri njegovo skladnost s tem pravilnikom.

| 7.2.2 | Sistem za upravljanje kibernetske varnosti zajema naslednje vidike: |
| --- | --- |

7.2.2

Sistem za upravljanje kibernetske varnosti zajema naslednje vidike:

| 7.2.2.1 | Proizvajalec vozila homologacijskemu organu ali tehnični službi dokaže, da se njegov sistem za upravljanje kibernetske varnosti uporablja v naslednjih fazah:






  (a) | razvojni fazi; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1

Proizvajalec vozila homologacijskemu organu ali tehnični službi dokaže, da se njegov sistem za upravljanje kibernetske varnosti uporablja v naslednjih fazah:

(a)

razvojni fazi;

| (b) | proizvodni fazi; |
| --- | --- |

(b)

proizvodni fazi;

| (c) | poproizvodni fazi. |
| --- | --- |

(c)

poproizvodni fazi.

| 7.2.2.2 | Proizvajalec vozila dokaže, da postopki, ki se uporabljajo v okviru njegovega sistema za upravljanje kibernetske varnosti, zagotavljajo ustrezno upoštevanje varnosti, vključno s tveganji in blažitvenimi ukrepi iz Priloge 5. To vključuje:






  (a) | postopke, ki se v organizaciji proizvajalca uporabljajo za upravljanje kibernetske varnosti; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.2

Proizvajalec vozila dokaže, da postopki, ki se uporabljajo v okviru njegovega sistema za upravljanje kibernetske varnosti, zagotavljajo ustrezno upoštevanje varnosti, vključno s tveganji in blažitvenimi ukrepi iz Priloge 5. To vključuje:

(a)

postopke, ki se v organizaciji proizvajalca uporabljajo za upravljanje kibernetske varnosti;

| (b) | postopke, ki se uporabljajo za opredelitev tveganj za tipe vozil. V okviru teh postopkov se upoštevajo grožnje iz dela A Priloge 5 in druge ustrezne grožnje; |
| --- | --- |

(b)

postopke, ki se uporabljajo za opredelitev tveganj za tipe vozil. V okviru teh postopkov se upoštevajo grožnje iz dela A Priloge 5 in druge ustrezne grožnje;

| (c) | postopke, uporabljene za oceno, kategorizacijo in obravnavo opredeljenih tveganj; |
| --- | --- |

(c)

postopke, uporabljene za oceno, kategorizacijo in obravnavo opredeljenih tveganj;

| (d) | postopke, vzpostavljene za preverjanje, ali se opredeljena tveganja ustrezno upravljajo; |
| --- | --- |

(d)

postopke, vzpostavljene za preverjanje, ali se opredeljena tveganja ustrezno upravljajo;

| (e) | postopke, ki se uporabljajo za preizkušanje kibernetske varnosti tipa vozila; |
| --- | --- |

(e)

postopke, ki se uporabljajo za preizkušanje kibernetske varnosti tipa vozila;

| (f) | postopke, s katerimi se zagotavlja, da je ocena tveganja posodobljena; |
| --- | --- |

(f)

postopke, s katerimi se zagotavlja, da je ocena tveganja posodobljena;

| (g) | postopke, ki se uporabljajo za spremljanje, odkrivanje in odzivanje na kibernetske napade, kibernetske grožnje in ranljive točke na tipih vozila ter postopke, s katerimi se oceni, ali so izvedeni ukrepi za kibernetsko varnost še vedno učinkoviti glede na nove kibernetske grožnje in ranljive točke, ki so bile opredeljene; |
| --- | --- |

(g)

postopke, ki se uporabljajo za spremljanje, odkrivanje in odzivanje na kibernetske napade, kibernetske grožnje in ranljive točke na tipih vozila ter postopke, s katerimi se oceni, ali so izvedeni ukrepi za kibernetsko varnost še vedno učinkoviti glede na nove kibernetske grožnje in ranljive točke, ki so bile opredeljene;

| (h) | postopke, s katerimi se zagotovijo ustrezni podatki za podporo analizi poskusov kibernetskih napadov ali uspešnih kibernetskih napadov. |
| --- | --- |

(h)

postopke, s katerimi se zagotovijo ustrezni podatki za podporo analizi poskusov kibernetskih napadov ali uspešnih kibernetskih napadov.

| 7.2.2.3 | Proizvajalec vozila dokaže, da se bo s postopki, ki se uporabljajo v okviru njegovega sistema za upravljanje kibernetske varnosti, na podlagi kategorizacije iz odstavka 7.2.2.2(c) in (g) zagotovilo, da bodo kibernetske grožnje in ranljive točke, na katere se mora proizvajalec odzvati, odpravljene v razumnem časovnem okviru. |
| --- | --- |

7.2.2.3

Proizvajalec vozila dokaže, da se bo s postopki, ki se uporabljajo v okviru njegovega sistema za upravljanje kibernetske varnosti, na podlagi kategorizacije iz odstavka 7.2.2.2(c) in (g) zagotovilo, da bodo kibernetske grožnje in ranljive točke, na katere se mora proizvajalec odzvati, odpravljene v razumnem časovnem okviru.

| 7.2.2.4 | Proizvajalec vozila dokaže, da se bo s postopki, ki se uporabljajo v okviru njegovega sistema za upravljanje kibernetske varnosti, zagotovilo stalno spremljanje iz odstavka 7.2.2.2(g). To:






  (a) | pomeni, da so v spremljanje vključena vozila po prvi registraciji; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.4

Proizvajalec vozila dokaže, da se bo s postopki, ki se uporabljajo v okviru njegovega sistema za upravljanje kibernetske varnosti, zagotovilo stalno spremljanje iz odstavka 7.2.2.2(g). To:

(a)

pomeni, da so v spremljanje vključena vozila po prvi registraciji;

| (b) | vključuje zmožnost analiziranja in odkrivanja kibernetskih groženj, ranljivih točk in kibernetskih napadov na podlagi podatkov iz vozila in dnevnikov vozila. Ta zmožnost upošteva odstavek 1.3 in pravico lastnikov avtomobilov ali voznikov do zasebnosti, zlasti glede privolitve. |
| --- | --- |

(b)

vključuje zmožnost analiziranja in odkrivanja kibernetskih groženj, ranljivih točk in kibernetskih napadov na podlagi podatkov iz vozila in dnevnikov vozila. Ta zmožnost upošteva odstavek 1.3 in pravico lastnikov avtomobilov ali voznikov do zasebnosti, zlasti glede privolitve.

| 7.2.2.5 | Proizvajalec vozila mora pokazati, kako se bodo v okviru njegovega sistema za upravljanje kibernetske varnosti upravljale odvisnosti, ki morda obstajajo s pogodbenimi dobavitelji, ponudniki storitev ali podorganizacijami proizvajalca, kar zadeva zahteve iz odstavka 7.2.2.2. |
| --- | --- |

7.2.2.5

Proizvajalec vozila mora pokazati, kako se bodo v okviru njegovega sistema za upravljanje kibernetske varnosti upravljale odvisnosti, ki morda obstajajo s pogodbenimi dobavitelji, ponudniki storitev ali podorganizacijami proizvajalca, kar zadeva zahteve iz odstavka 7.2.2.2.

| 7.3 | Zahteve glede tipov vozila |
| --- | --- |

7.3

Zahteve glede tipov vozila

| 7.3.1 | Proizvajalec ima veljavno potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti, pomemben za tip vozila v postopku homologacije.
  Če lahko proizvajalec vozila za homologacije, podeljene pred 1. julijem 2024, dokaže, da tipa vozila ni bilo mogoče razviti v skladu s sistemom za upravljanje kibernetske varnosti, mora proizvajalec vozila dokazati, da je bila kibernetska varnost ustrezno upoštevana v fazi razvoja zadevnega tipa vozila. |
| --- | --- |

7.3.1

Proizvajalec ima veljavno potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti, pomemben za tip vozila v postopku homologacije.

Če lahko proizvajalec vozila za homologacije, podeljene pred 1. julijem 2024, dokaže, da tipa vozila ni bilo mogoče razviti v skladu s sistemom za upravljanje kibernetske varnosti, mora proizvajalec vozila dokazati, da je bila kibernetska varnost ustrezno upoštevana v fazi razvoja zadevnega tipa vozila.

| 7.3.2 | Proizvajalec vozila za tip vozila v postopku homologacije opredeli in upravlja tveganja, povezana z dobavitelji. |
| --- | --- |

7.3.2

Proizvajalec vozila za tip vozila v postopku homologacije opredeli in upravlja tveganja, povezana z dobavitelji.

| 7.3.3 | Proizvajalec vozila opredeli kritične elemente tipa vozila in izvede izčrpno oceno tveganja za tip vozila ter ustrezno obravnava/upravlja opredeljena tveganja. V oceni tveganja se proučijo posamezni elementi tipa vozila in njihove interakcije. V oceni tveganja se nadalje prouči interakcija z zunanjimi sistemi. Proizvajalec vozila med ocenjevanjem tveganj prouči tveganja, povezana z vsemi grožnjami iz dela A Priloge 5, ter vsa druga ustrezna tveganja. |
| --- | --- |

7.3.3

Proizvajalec vozila opredeli kritične elemente tipa vozila in izvede izčrpno oceno tveganja za tip vozila ter ustrezno obravnava/upravlja opredeljena tveganja. V oceni tveganja se proučijo posamezni elementi tipa vozila in njihove interakcije. V oceni tveganja se nadalje prouči interakcija z zunanjimi sistemi. Proizvajalec vozila med ocenjevanjem tveganj prouči tveganja, povezana z vsemi grožnjami iz dela A Priloge 5, ter vsa druga ustrezna tveganja.

| 7.3.4 | Proizvajalec vozil tip vozila zaščiti pred tveganji, opredeljenimi v oceni tveganja, ki jo je izvedel. Za zaščito tipa vozila se izvedejo sorazmerni blažitveni ukrepi. Izvedeni blažitveni ukrepi vključujejo vse blažitvene ukrepe iz delov B in C Priloge 5, ki so pomembni za opredeljena tveganja. Če blažitveni ukrep iz dela B ali C Priloge 5 ni pomemben ali ne zadostuje za opredeljeno tveganje, proizvajalec vozila zagotovi, da se izvede drug ustrezen blažitveni ukrep.
  Proizvajalec vozila zlasti za homologacije, podeljene pred 1. julijem 2024, zagotovi, da se izvede drug ustrezen blažitveni ukrep, če blažitveni ukrep iz dela B ali C Priloge 5 tehnično ni izvedljiv. Proizvajalec ustrezno oceno tehnične izvedljivosti predloži homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

7.3.4

Proizvajalec vozil tip vozila zaščiti pred tveganji, opredeljenimi v oceni tveganja, ki jo je izvedel. Za zaščito tipa vozila se izvedejo sorazmerni blažitveni ukrepi. Izvedeni blažitveni ukrepi vključujejo vse blažitvene ukrepe iz delov B in C Priloge 5, ki so pomembni za opredeljena tveganja. Če blažitveni ukrep iz dela B ali C Priloge 5 ni pomemben ali ne zadostuje za opredeljeno tveganje, proizvajalec vozila zagotovi, da se izvede drug ustrezen blažitveni ukrep.

Proizvajalec vozila zlasti za homologacije, podeljene pred 1. julijem 2024, zagotovi, da se izvede drug ustrezen blažitveni ukrep, če blažitveni ukrep iz dela B ali C Priloge 5 tehnično ni izvedljiv. Proizvajalec ustrezno oceno tehnične izvedljivosti predloži homologacijskemu organu.

| 7.3.5 | Proizvajalec vozila vzpostavi ustrezne in sorazmerne ukrepe za zaščito namenskih okolij na tipu vozila (če so na voljo) za shranjevanje in izvajanje poprodajne programske opreme, storitev, aplikacij ali podatkov. |
| --- | --- |

7.3.5

Proizvajalec vozila vzpostavi ustrezne in sorazmerne ukrepe za zaščito namenskih okolij na tipu vozila (če so na voljo) za shranjevanje in izvajanje poprodajne programske opreme, storitev, aplikacij ali podatkov.

| 7.3.6 | Proizvajalec vozila pred homologacijo izvede ustrezne in zadostne preizkuse za preverjanje učinkovitosti izvedenih varnostnih ukrepov. |
| --- | --- |

7.3.6

Proizvajalec vozila pred homologacijo izvede ustrezne in zadostne preizkuse za preverjanje učinkovitosti izvedenih varnostnih ukrepov.

| 7.3.7 | Proizvajalec vozila za tip vozila izvede ukrepe za:






  (a) | odkrivanje in preprečevanje kibernetskih napadov na vozila zadevnega tipa; |
| --- | --- | --- |

7.3.7

Proizvajalec vozila za tip vozila izvede ukrepe za:

(a)

odkrivanje in preprečevanje kibernetskih napadov na vozila zadevnega tipa;

| (b) | podpiranje zmogljivosti proizvajalca vozila za spremljanje, kar zadeva odkrivanje groženj, ranljivih točk in kibernetskih napadov, pomembnih za tip vozila; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje zmogljivosti proizvajalca vozila za spremljanje, kar zadeva odkrivanje groženj, ranljivih točk in kibernetskih napadov, pomembnih za tip vozila;

| (c) | zagotavljanje podatkov o forenzični zmogljivosti, da se omogoči analiza poskusov kibernetskih napadov ali uspešnih kibernetskih napadov. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje podatkov o forenzični zmogljivosti, da se omogoči analiza poskusov kibernetskih napadov ali uspešnih kibernetskih napadov.

| 7.3.8 | Kriptografski moduli, ki se uporabljajo za namene tega pravilnika, so v skladu s sporazumnimi standardi. Če uporabljeni kriptografski moduli niso v skladu s sporazumnimi standardi, proizvajalec vozila utemelji njihovo uporabo. |
| --- | --- |

7.3.8

Kriptografski moduli, ki se uporabljajo za namene tega pravilnika, so v skladu s sporazumnimi standardi. Če uporabljeni kriptografski moduli niso v skladu s sporazumnimi standardi, proizvajalec vozila utemelji njihovo uporabo.

| 7.4 | Določbe o poročanju |
| --- | --- |

7.4

Določbe o poročanju

| 7.4.1 | Proizvajalec vozila vsaj enkrat letno ali po potrebi pogosteje homologacijskemu organu ali tehnični službi poroča o rezultatih svojih dejavnosti spremljanja, kakor so opredeljene v odstavku 7.2.2.2(g), kar vključuje ustrezne informacije o novih kibernetskih napadih. Proizvajalec vozila homologacijskemu organu ali tehnični službi tudi sporoči in potrdi, da so blažitveni ukrepi za kibernetsko varnost, ki jih je izvedel za svoje tipe vozil, še vedno učinkoviti, in ju obvesti o vseh sprejetih dodatnih ukrepih. |
| --- | --- |

7.4.1

Proizvajalec vozila vsaj enkrat letno ali po potrebi pogosteje homologacijskemu organu ali tehnični službi poroča o rezultatih svojih dejavnosti spremljanja, kakor so opredeljene v odstavku 7.2.2.2(g), kar vključuje ustrezne informacije o novih kibernetskih napadih. Proizvajalec vozila homologacijskemu organu ali tehnični službi tudi sporoči in potrdi, da so blažitveni ukrepi za kibernetsko varnost, ki jih je izvedel za svoje tipe vozil, še vedno učinkoviti, in ju obvesti o vseh sprejetih dodatnih ukrepih.

| 7.4.2 | Homologacijski organ ali tehnična služba preveri predložene informacije in po potrebi od proizvajalca vozil zahteva odpravo morebitne odkrite neučinkovitosti.
  Če poročanje ali odgovor ne zadostujeta, se lahko homologacijski organ odloči, da prekliče potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti v skladu z odstavkom 6.8. |
| --- | --- |

7.4.2

Homologacijski organ ali tehnična služba preveri predložene informacije in po potrebi od proizvajalca vozil zahteva odpravo morebitne odkrite neučinkovitosti.

Če poročanje ali odgovor ne zadostujeta, se lahko homologacijski organ odloči, da prekliče potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti v skladu z odstavkom 6.8.

8.   SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 8.1 | Vsaka sprememba tipa vozila, ki vpliva na njegovo tehnično zmogljivost glede kibernetske varnosti in/ali dokumentacije, zahtevane v tem pravilniku, se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral zadevni tip vozila. Homologacijski organ lahko nato: |
| --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba tipa vozila, ki vpliva na njegovo tehnično zmogljivost glede kibernetske varnosti in/ali dokumentacije, zahtevane v tem pravilniku, se sporoči homologacijskemu organu, ki je homologiral zadevni tip vozila. Homologacijski organ lahko nato:

| 8.1.1 | meni, da so izvedene spremembe še vedno v skladu z zahtevami in dokumentacijo obstoječe homologacije ali |
| --- | --- |

8.1.1

meni, da so izvedene spremembe še vedno v skladu z zahtevami in dokumentacijo obstoječe homologacije ali

| 8.1.2 | izvede potrebno dopolnilno oceno v skladu z odstavkom 5 in po potrebi od tehnične službe, pristojne za izvajanje preizkusov, zahteva dodatno poročilo o preizkusu. |
| --- | --- |

8.1.2

izvede potrebno dopolnilno oceno v skladu z odstavkom 5 in po potrebi od tehnične službe, pristojne za izvajanje preizkusov, zahteva dodatno poročilo o preizkusu.

| 8.1.3 | Potrditev, razširitev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb sporoči s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za tako razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.1.3

Potrditev, razširitev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb sporoči s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za tako razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev: |
| --- | --- |

9.1

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 9.1.1 | Imetnik homologacije zagotovi, da se rezultati preizkusov o skladnosti proizvodnje zapisujejo in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom ali njegovo tehnično službo. To obdobje ne sme biti daljše od deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje. |
| --- | --- |

9.1.1

Imetnik homologacije zagotovi, da se rezultati preizkusov o skladnosti proizvodnje zapisujejo in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom ali njegovo tehnično službo. To obdobje ne sme biti daljše od deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje.

| 9.1.2 | Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na tri leta. |
| --- | --- |

9.1.2

Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na tri leta.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz tega pravilnika niso izpolnjene ali če vzorčna vozila niso skladna z zahtevami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz tega pravilnika niso izpolnjene ali če vzorčna vozila niso skladna z zahtevami iz tega pravilnika.

| 10.2 | Če homologacijski organ prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelil, o tem nemudoma uradno obvesti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če homologacijski organ prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelil, o tem nemudoma uradno obvesti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

11.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

| 11.1 | Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, tako da jim pošlje izvod homologacijskega obrazca, ki na koncu vsebuje z velikimi črkami napisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“, opremljeno s podpisom in datumom. |
| --- | --- |

11.1

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, tako da jim pošlje izvod homologacijskega obrazca, ki na koncu vsebuje z velikimi črkami napisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“, opremljeno s podpisom in datumom.

12.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKI PREIZKUS, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

| 12.1 | Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah. |
| --- | --- |

12.1

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

---

(1)  Npr. ISO 26262-2018, ISO/PAS 21448, ISO/SAE 21434.

1

(2)  https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html

2

(3)  Smernice o podrobnih informacijah (npr. metodi, merilih, ravni zmogljivosti), ki jih je treba naložiti, in formatu bodo zagotovljene v razlagalnem dokumentu, ki ga projektna skupina za kibernetsko varnost in vprašanja glede oddajanja prek radijskih valov pripravlja za sedmo sejo delovne skupine za avtomatizirana/avtonomna in povezana vozila (Working Party on Automated/Autonomous and Connected Vehicles – GRVA).

3

(4)  Projektna skupina za kibernetsko varnost in vprašanja glede oddajanja prek radijskih valov (GRVA).

4

(5)  Ta razlaga bo zajeta v razlagalnem dokumentu iz sprotne opombe k odstavku 5.3.3.

5

(6)  Dodatne informacije o minimalnih zahtevah glede dokumentacije bo skupina GRVA pripravila na svoji sedmi seji.

6

---

PRILOGA 1

Opisni list

Naslednje informacije, če so potrebne, se predložijo v treh izvodih skupaj s seznamom priloženih dokumentov. Vse risbe so v ustreznem merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na format A4. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

1.

Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

2.

Tip in splošne trgovske oznake: ...

3.

Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu: ...

4.

Mesto navedene oznake: ...

5.

Kategorije vozila: ...

6.

Naziv in naslov proizvajalca / zastopnika proizvajalca: ...

7.

Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

8.

Fotografije in/ali risbe reprezentativnega vozila: ...

9.

Kibernetska varnost

9.1

| (a) | sistemi v vozilu, ki so pomembni za kibernetsko varnost tipa vozila; |
| --- | --- |

(a)

sistemi v vozilu, ki so pomembni za kibernetsko varnost tipa vozila;

| (b) | sestavnimi deli navedenih sistemov, ki so pomembni za kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

(b)

sestavnimi deli navedenih sistemov, ki so pomembni za kibernetsko varnost;

| (c) | interakcijami navedenih sistemov z drugimi sistemi znotraj tipa vozila in zunanjimi vmesniki. |
| --- | --- |

(c)

interakcijami navedenih sistemov z drugimi sistemi znotraj tipa vozila in zunanjimi vmesniki.

9.2

Shematski prikaz tipa vozila

9.3

Številka potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti: ...

9.4

Dokumenti za tip vozila v postopku homologacije, v katerih so opisani rezultat ocene tveganja tipa vozila in opredeljena tveganja: ...

9.5

Dokumenti za tip vozila v postopku homologacije, v katerih so opisani blažitveni ukrepi, ki so bili izvedeni na navedenih sistemih ali za tip vozila, in način, kako so z njimi obravnavana navedena tveganja: ...

9.6

Dokumenti za tip vozila v postopku homologacije, v katerih je opisana zaščita namenskih okolij za poprodajno programsko opremo, storitve, aplikacije ali podatke: ...

9.7

Dokumenti za tip vozila v postopku homologacije, v katerih je opisano, s katerimi preizkusi se je preverila kibernetska varnost tipa vozila in njegovih sistemov ter rezultat navedenih preizkusov: ...

9.8

Opis upoštevanja dobavne verige glede kibernetske varnosti: ...

Dodatek 1 k Prilogi 1

Vzorec izjave proizvajalca o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti

Izjava proizvajalca o skladnosti z zahtevami glede sistema za upravljanje kibernetske varnosti

Naziv proizvajalca: ...

Naslov proizvajalca: ...

... (naziv proizvajalca) potrjujem, da so potrebni postopki za skladnost z zahtevami glede sistema za upravljanje kibernetske varnosti iz odstavka 7.2 Pravilnika ZN št. 155 vzpostavljeni in bodo vzdrževani..........

V/na: ... (kraj)

Datum: ...

Ime podpisnika: ...

Funkcija podpisnika: ...

...

(Žig in podpis zastopnika proizvajalca)

---

PRILOGA 2

Sporočilo

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 11

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| o (2) | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  preklicani homologaciji z učinkom od dd. mm. llll
  zavrnjeni homologaciji
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o (2)

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

preklicani homologaciji z učinkom od dd. mm. llll

zavrnjeni homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila v skladu s Pravilnikom ZN št. 155

Št. homologacije: ...

Št. razširitve: ...

Razlog za razširitev: ...

1.

Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

2.

Tip in splošne trgovske oznake ...

3.

Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu: ...

3.1

Mesto navedene oznake: ...

4.

Kategorije vozila: ...

5.

Naziv in naslov proizvajalca / zastopnika proizvajalca: ...

6.

Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

7.

Številka potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti: ...

8.

Tehnična služba, pristojna za izvajanje preizkusov: ...

9.

Datum poročila o preizkusu: ...

10.

Številka poročila o preizkusu: ...

11.

Morebitne opombe: ...

12.

Kraj: ...

13.

Datum: ...

14.

Podpis: ...

15.

Priložen je seznam opisne dokumentacije, ki je shranjen pri homologacijskem organu in se lahko pridobi na zahtevo:

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku).

1

(2)  Neustrezno prečrtajte.:

2

---

PRILOGA 3

Namestitev homologacijske oznake

VZOREC A

(Glej odstavek 4.2 tega pravilnika)

Image 12

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip cestnega vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 155 in pod homologacijsko številko 001234. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz tega pravilnika v njegovi prvotni obliki (00).

---

PRILOGA 4

Vzorec potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske varnosti

Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje kibernetske

varnosti s Pravilnikom ZN št. 155

Številka potrdila [referenčna številka]

[....... homologacijski organ]

potrjuje, da

proizvajalec: ...

naslov proizvajalca: ...

izpolnjuje določbe odstavka 7.2 Pravilnika ZN št. 155.

Preverjanje je dne: ...

opravil (naziv in naslov homologacijskega organa ali tehnične službe): ...

Številka poročila: ...

To potrdilo velja do [......................................................... datum]

V [......................................................... kraj]

dne [......................................................... datum]

[......................................................... podpis]

Priloge: opis sistema za upravljanje kibernetske varnosti, ki ga predloži proizvajalec.

---

PRILOGA 5

Seznam groženj in ustreznih blažitvenih ukrepov

1.

Ta priloga je sestavljena iz treh delov. V delu A te priloge so opisani osnova za grožnje, ranljive točke in metode napadov. V delu B te priloge so opisani blažitveni ukrepi za grožnje, namenjeni za tipe vozil. V delu C so opisani blažitveni ukrepi za grožnje, namenjeni za območja zunaj vozil, npr. na zalednih informacijskih sistemih.

2.

Deli A, B in C se upoštevajo pri oceni tveganja in blažitvenih ukrepih, ki jih morajo izvesti proizvajalci vozil.

3.

Podroben opis ranljive točke in njeni ustrezni primeri so navedeni v delu A. Enake navedbe so uporabljene v preglednicah v delih B in C, tako da se vsak napad/ranljiva točka poveže s seznamom ustreznih blažitvenih ukrepov.

4.

| (a) | prizadeto je varno delovanje vozila; |
| --- | --- |

(a)

prizadeto je varno delovanje vozila;

| (b) | delovati prenehajo funkcije vozila; |
| --- | --- |

(b)

delovati prenehajo funkcije vozila;

| (c) | programska oprema in zmogljivost sta spremenjeni; |
| --- | --- |

(c)

programska oprema in zmogljivost sta spremenjeni;

| (d) | programska oprema je spremenjena, vendar ni operativnih učinkov; |
| --- | --- |

(d)

programska oprema je spremenjena, vendar ni operativnih učinkov;

| (e) | kršena je celovitost podatkov; |
| --- | --- |

(e)

kršena je celovitost podatkov;

| (f) | kršena je zaupnost podatkov; |
| --- | --- |

(f)

kršena je zaupnost podatkov;

| (g) | podatki niso več na voljo; |
| --- | --- |

(g)

podatki niso več na voljo;

| (h) | drugo, vključno s kriminaliteto. |
| --- | --- |

(h)

drugo, vključno s kriminaliteto.

Del A. Ranljiva točka ali metoda napada, povezana z grožnjami

| 1. | Podrobni opisi groženj in povezane ranljive točke ali metode napada so navedeni v preglednici A1.

  Preglednica A1


  Seznam ranljivih točk ali metod napada, povezanih z grožnjami










  Podroben in nadalje razčlenjen opis ranljive točke/grožnje | Primer ranljive točke ali metode napada |
| --- | --- | --- |
| 4.3.1 | Grožnje v zvezi z zalednimi strežniki, povezane z vozili na terenu |

1.

Podrobni opisi groženj in povezane ranljive točke ali metode napada so navedeni v preglednici A1.

Preglednica A1

Preglednica A1

Seznam ranljivih točk ali metod napada, povezanih z grožnjami

Seznam ranljivih točk ali metod napada, povezanih z grožnjami

Podroben in nadalje razčlenjen opis ranljive točke/grožnje

Primer ranljive točke ali metode napada

4.3.1

Grožnje v zvezi z zalednimi strežniki, povezane z vozili na terenu

1.

Zaledni strežniki se uporabijo kot sredstvo za napad na vozilo ali za pridobivanje podatkov.

1.1

Zloraba privilegijev s strani osebja (notranji napad).

1.2

Nepooblaščen internetni dostop do strežnika (ki ga npr. omogočijo stranska vrata, nepopravljene ranljive točke v programski opremi sistema, napadi SQL ali druga sredstva).

1.3

Nepooblaščen fizični dostop do strežnika (npr. prek ključa USB ali drugega medija, ki se poveže s strežnikom).

2.

Motene so storitve zalednega strežnika, kar vpliva na delovanje vozila.

2.1

Napad na zaledni strežnik ustavi njegovo delovanje, mu na primer prepreči interakcijo z vozili in zagotavljanje storitev, od katerih so vozila odvisna.

3.

Podatki v zvezi z vozilom na zalednih strežnikih so izgubljeni ali ogroženi (v nadaljnjem besedilu: kršitev varnosti podatkov).

3.1

Zloraba privilegijev s strani osebja (notranji napad).

3.2

Izguba informacij v oblaku. Če podatke hranijo neodvisni ponudniki storitev v oblaku, se lahko zaradi napadov ali nesreč izgubijo občutljivi podatki.

3.3

Nepooblaščen internetni dostop do strežnika (ki ga npr. omogočijo stranska vrata, nepopravljene ranljive točke v programski opremi sistema, napadi SQL ali druga sredstva).

3.4

Nepooblaščen fizični dostop do strežnika (npr. prek ključa USB ali drugega medija, ki se poveže s strežnikom).

3.5

Kršitev varnosti informacij z nenamerno izmenjavo podatkov (npr. napake skrbnika).

| 4.3.2 | Grožnje vozilom v zvezi z njihovimi komunikacijskimi kanali |
| --- | --- |

4.3.2

Grožnje vozilom v zvezi z njihovimi komunikacijskimi kanali

4.

Zakrinkanje sporočil ali podatkov, ki jih prejme vozilo.

4.1

Zakrinkanje sporočil s poosebljanjem (npr. 802.11p V2X med vožnjo v koloni, sporočil GNSS).

4.2

Napad, pri katerem vsiljivec ustvari lažne identitete več vozil (s čimer druga vozila zavaja, da je na cesti veliko vozil; t. i. Sybil attack).

5.

Komunikacijski kanali, ki se uporabljajo za nepooblaščeno manipulacijo s kodo/podatki v vozilu ali njihovo brisanje ali druge spremembe.

5.1

Komunikacijski kanali dovoljujejo vrivanje kode, na primer v komunikacijski tok se lahko vrine spremenjena strojna koda programske opreme.

5.2

Komunikacijski kanali omogočajo manipulacijo s podatki/kodo v vozilu.

5.3

Komunikacijski kanali omogočajo prepis podatkov/kode v vozilu.

5.4

Komunikacijski kanali omogočajo brisanje podatkov/kode v vozilu.

5.5

Komunikacijski kanali omogočajo vnos podatkov/kode v vozilo (pisanje podatkovne kode).

6.

Komunikacijski kanali omogočajo sprejemanje sporočil, ki niso zaupanja vredna / so nezanesljiva ali pa so ranljiva za napade, katerih cilj je ugrabitev/ponavljanje seje.

6.1

Sprejemanje informacij iz nezanesljivega vira ali vira, ki ni vreden zaupanja.

6.2

Napad s posrednikom/ugrabitev seje.

6.3

Napad s ponavljanjem, na primer napad na komunikacijski vmesnik, napadalcu omogoča, da poslabša učinkovitost programske opreme elektronske krmilne enote ali vdelane programske opreme vmesnika.

7.

Informacije je mogoče zlahka razkriti. Na primer s prisluškovanjem komunikacijam ali z omogočanjem nepooblaščenega dostopa do občutljivih datotek ali map.

7.1

Prestrezanje informacij/moteče sevanje/spremljanje komunikacij.

7.2

Nepooblaščen dostop do datotek ali podatkov.

8.

Napadi z zavrnitvijo storitve prek komunikacijskih kanalov zaradi motenj v delovanju vozila.

8.1

Pošiljanje velike količine odpadnih podatkov informacijskemu sistemu vozila, tako da ne more zagotavljati storitev kot običajno.

8.2

Napad s črno luknjo, pri katerem lahko napadalec, da bi motil komunikacijo z vozili, blokira sporočila med vozili.

9.

Nepooblaščen uporabnik lahko pridobi pooblaščen dostop do sistemov v vozilu.

9.1

Nepooblaščen uporabnik lahko pridobi pooblaščen dostop, na primer dostop do korenske mape.

10.

Virusi, vdelani v komunikacijska sredstva, lahko okužijo sisteme v vozilu.

10.1

Virus, vdelan v komunikacijska sredstva, okuži sisteme v vozilu.

11.

Sporočila, ki jih prejema vozilo (npr. sporočila X2V ali diagnostična sporočila) ali se znotraj njega prenašajo, vsebujejo zlonamerno vsebino.

11.1

Zlonamerna notranja sporočila (npr. CAN).

11.2

Zlonamerna sporočila V2X, na primer sporočila infrastrukture vozilu ali sporočila vozila vozilu (npr. CAM, DENM).

11.3

Zlonamerna diagnostična sporočila.

11.4

Zlonamerna lastniška sporočila (npr. tista, ki jih običajno pošlje proizvajalec originalne opreme ali dobavitelj sestavnega dela/sistema/funkcije).

| 4.3.3 | Grožnje vozilom v zvezi z njihovimi postopki posodobitve |
| --- | --- |

4.3.3

Grožnje vozilom v zvezi z njihovimi postopki posodobitve

12.

Zloraba ali ogrožanje varnosti postopkov posodobitve.

12.1

Ogrožanje varnosti postopkov brezžične posodobitve programske opreme. To vključuje ponarejanje programa za posodobitev sistema ali vdelane programske opreme.

12.2

Ogrožanje varnosti lokalnih/fizičnih postopkov posodobitve programske opreme. To vključuje ponarejanje programa za posodobitev sistema ali vdelane programske opreme.

12.3

S programsko opremo se pred postopkom posodobitve manipulira (in je zato poškodovana), čeprav je postopek posodobitve nedotaknjen.

12.4

Ogrožanje varnosti kriptografskih ključev ponudnika programske opreme, da se omogoči neveljavna posodobitev.

13.

Zavrniti je mogoče zakonite posodobitve.

13.1

Napad z zavrnitvijo storitve proti strežniku ali omrežju za posodobitev, da se prepreči uvajanje kritičnih posodobitev programske opreme in/ali odklenejo funkcije, specifične za stranke.

| 4.3.4 | Grožnje vozilom v zvezi z nenamernimi človeškimi dejanji, ki olajšajo kibernetski napad |
| --- | --- |

4.3.4

Grožnje vozilom v zvezi z nenamernimi človeškimi dejanji, ki olajšajo kibernetski napad

15.

Zakoniti akterji lahko sprejmejo ukrepe, ki bi nenamerno olajšali kibernetski napad.

15.1

Nedolžna žrtev (npr. lastnik, operater ali inženir za vzdrževanje) je zavedena, da sprejme ukrep, s katerim nenamerno naloži zlonamerno programsko opremo ali omogoči napad.

15.2

Opredeljeni varnostni postopki se ne upoštevajo.

| 4.3.5 | Grožnje vozilom v zvezi z njihovo zunanjo povezljivostjo in povezavami |
| --- | --- |

4.3.5

Grožnje vozilom v zvezi z njihovo zunanjo povezljivostjo in povezavami

16.

Manipulacija s povezljivostjo funkcij vozila omogoča kibernetski napad, kar lahko vključuje telematiko, sisteme, ki omogočajo delovanje na daljavo, in sisteme, ki uporabljajo brezžične komunikacije kratkega dosega.

16.1

Manipulacija s funkcijami za daljinsko upravljanje sistemov, kot so daljinski ključ, naprava za imobilizacijo in polnilnica.

16.2

Manipulacija s telematiko vozila (npr. manipulacija z merjenjem temperature občutljivega blaga, odklepanje vrat prtljažnika na daljavo).

16.3

Motenje delovanja brezžičnih sistemov ali senzorjev kratkega dosega.

17.

Gostujoča programska oprema tretjih oseb, npr. aplikacije za prosti čas, se uporabi kot sredstvo za napade na sisteme vozila.

17.1

Poškodovane aplikacije ali tiste s slabo varnostjo programske opreme, ki se uporabijo kot sredstvo za napade na sisteme vozila.

18.

Naprave, povezane z zunanjimi vmesniki, na primer vrata USB, vrata OBD, se uporabijo kot sredstvo za napade na sisteme vozila.

18.1

Zunanji vmesniki, kot so vrata USB ali druga vrata, se uporabijo kot točka napada, na primer z vrivanjem kode.

18.2

Mediji, okuženi z virusom, se povežejo s sistemom vozila.

18.3

Diagnostični dostop (npr. zaščitni ključ za vrata OBD) se uporabi za olajšanje napada, na primer manipulacijo s parametri vozila (neposredno ali posredno).

| 4.3.6 | Grožnje podatkom/kodi vozila |
| --- | --- |

4.3.6

Grožnje podatkom/kodi vozila

19.

Pridobivanje podatkov/kode vozila.

19.1

Pridobivanje avtorske ali lastniške programske opreme iz sistemov vozila (piratstvo izdelkov).

19.2

Nepooblaščen dostop do zasebnih podatkov lastnika, kot so osebna identiteta, podatki o plačilnem računu, podatki iz imenika, podatki o lokaciji, elektronska identifikacija vozila itd.

19.3

Pridobivanje kriptografskih ključev.

20.

Manipulacija s podatki/kodo vozila.

20.1

Nezakonite/nepooblaščene spremembe elektronske identifikacije vozila.

20.2

Identitetna prevara. Če na primer uporabnik želi prikazati drugo identiteto pri komunikaciji s sistemi cestninjenja ali zalednim sistemom proizvajalca.

20.3

Ukrepi za izogibanje nadzornim sistemom (npr. vdiranje/spreminjanje/blokiranje sporočil, kot so podatki sledilnika snemalnika operativnih podatkov ali število zagonov).

20.4

Manipulacija s podatki za ponarejanje podatkov iz vozila o vožnji (npr. kilometrina, hitrost vožnje, navodila za vožnjo.).

20.5

Nepooblaščene spremembe diagnostičnih podatkov sistema.

21.

Izbris podatkov/kode.

21.1

Nepooblaščeno brisanje/manipulacija dnevnikov sistemskih dogodkov.

22.

Uvedba zlonamerne programske opreme.

22.2

Uvedba zlonamerne programske opreme ali dejavnost zlonamerne programske opreme.

23.

Uvedba nove programske opreme ali prepisovanje obstoječe programske opreme.

23.1

Ponarejanje programske opreme nadzornega sistema ali informacijskega sistema vozila.

24.

Motenje sistemov ali operacij.

24.1

Zavrnitev storitve, kar se lahko na primer sproži na notranjem omrežju s preplavljanjem področnega krmilnega omrežja ali spodbujanjem napak na elektronski krmilni enoti s pogostim pošiljanjem sporočil.

25.

Manipulacija s parametri vozila.

25.1

Nepooblaščen dostop za ponarejanje konfiguracijskih parametrov ključnih funkcij vozila, kot so podatki o zavorah, prag sprožitve zračne blazine.

25.2

Nepooblaščen dostop za ponarejanje parametrov polnjenja, kot so napetost polnjenja, moč polnjenja, temperatura akumulatorja.

| 4.3.7 | Potencialne ranljive točke, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene |
| --- | --- |

4.3.7

Potencialne ranljive točke, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene

26.

Ogrožena je lahko varnost kriptografskih tehnologij ali pa se te tehnologije nezadostno uporabljajo.

26.1

Kombinacija kratkih šifrirnih ključev in dolgega obdobja veljavnosti napadalcu omogoča, da dešifrira šifriranje.

26.2

Nezadostna uporaba kriptografskih algoritmov za zaščito občutljivih sistemov.

26.3

Uporaba že zastarelih ali kmalu zastarelih kriptografskih algoritmov.

27.

Ogrožena bi lahko bila varnost delov ali zaloge, kar bi omogočilo napad na vozila.

27.1

Strojna ali programska oprema, ki je zasnovana tako, da omogoča napad, ali ki ne izpolnjuje meril glede zasnove za zaustavitev napada.

28.

Razvoj programske ali strojne opreme omogoča ranljive točke.

28.1

Napake programske opreme. Prisotnost napak v programski opremi je lahko osnova za ranljive točke, ki jih je morda mogoče izkoristiti. To velja zlasti, če programska oprema ni bila preizkušena, s čimer bi se preverilo, da znana slaba koda/napake niso prisotne, in zmanjšalo tveganje prisotnosti neznanih slabih kod/napak.

28.2

Uporaba preostalih elementov pri razvoju (npr. vrata za odpravljanje napak, vrata JTAG, mikroprocesorji, razvojni certifikati, gesla za razvijalce ...) lahko omogoči dostop do elektronskih krmilnih enot ali napadalcem omogoči, da pridobijo večje pravice.

29.

Zaradi zasnove omrežja so prisotne ranljive točke.

29.1

Odvečna internetna vrata ostanejo odprta in omogočajo dostop do omrežnih sistemov.

29.2

Zaobide se ločitev omrežja, da se pridobi nadzor. Konkreten primer je uporaba nezaščitenih prehodov ali točk dostopa (kot so prehodi med tovornjakom in prikolico), da se zaobidejo zaščite in pridobi dostop do drugih segmentov omrežja ter izvedejo zlonamerna dejanja, kot je pošiljanje poljubnih sporočil področnega krmilnega omrežja.

31.

Pride lahko do nenamernega prenosa podatkov.

31.1

Kršitev varnosti informacij. Osebni podatki lahko uhajajo, ko avto zamenja uporabnika (npr. se proda ali se uporablja kot vozilo za najem in so najemniki novi).

32.

Fizična manipulacija s sistemi lahko omogoči napad.

32.1

Manipulacija z elektronsko strojno opremo, v vozilo se na primer doda nepooblaščena elektronska strojna oprema, ki omogoča napad s posrednikom.

Zamenjava pooblaščene elektronske strojne opreme (npr. senzorjev) z nepooblaščeno elektronsko strojno opremo.

Manipulacija z informacijami, ki jih zbere senzor (npr. z magnetom za poseg v Hallov senzor, priključen na menjalnik).

Del B. Blažitveni ukrepi za grožnje, namenjeni za vozila

| 1. | Blažitveni ukrepi za „komunikacijske kanale vozila“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „komunikacijskimi kanali vozila“, so navedeni v preglednici B1.

  Preglednica B1


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „komunikacijskimi kanali vozila“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane s „komunikacijskimi kanali vozila“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1 | Zakrinkanje sporočil (npr. 802.11p V2X med vožnjo v koloni, sporočil GNSS) s poosebljanjem. | M10 | Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil. |
| 4.2 | Napad, pri katerem vsiljivec ustvari lažne identitete več vozil (s čimer druga vozila zavaja, da je na cesti veliko vozil; t. i. Sybil attack). | M11 | Pri shranjevanju kriptografskih ključev se izvaja varnostni nadzor (npr. uporaba varnostnih modulov strojne opreme). |
| 5.1 | Komunikacijski kanali dovoljujejo vrivanje kode v podatke/kodo v vozilu, na primer v komunikacijski tok se lahko vrine spremenjena binarna vrednost programske opreme. | M10
  M6 | Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil.
  Sistemi izvajajo vgrajeno varnost, da minimizirajo tveganja. |
| 5.2 | Komunikacijski kanali omogočajo manipulacijo s podatki/kodo v vozilu. | M7 | Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. |
| 5.3 | Komunikacijski kanali omogočajo prepis podatkov/kode v vozilu. |
| 5.4
  21.1 | Komunikacijski kanali omogočajo brisanje podatkov/kode v vozilu. |
| 5.5 | Komunikacijski kanali omogočajo vnos podatkov/kode v sisteme vozila (pisanje podatkovne kode). |
| 6.1 | Sprejemanje informacij iz nezanesljivega vira ali vira, ki ni vreden zaupanja. | M10 | Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil. |
| 6.2 | Napad s posrednikom/ugrabitev seje. | M10 | Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil. |
| 6.3 | Napad s ponavljanjem, na primer napad na komunikacijski vmesnik, napadalcu omogoča, da poslabša učinkovitost programske opreme elektronske krmilne enote ali vdelane programske opreme vmesnika. |
| 7.1 | Prestrezanje informacij/moteče sevanje/spremljanje komunikacij. | M12 | Zaščitijo se zaupni podatki, ki se prenašajo v vozilo ali iz njega. |
| 7.2 | Nepooblaščen dostop do datotek ali podatkov. | M8 | Z zasnovo sistema in nadzorom nad dostopom bi se moral nepooblaščenemu osebju preprečiti dostop do osebnih podatkov ali podatkov, kritičnih za sistem. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 8.1 | Pošiljanje velike količine odpadnih podatkov informacijskemu sistemu vozila, tako da ne more zagotavljati storitev kot običajno. | M13 | Izvesti bi bilo treba ukrepe za odkrivanje napada z zavrnitvijo storitve in okrevanje po njem. |
| 8.2 | Napad s črno luknjo, tj. motenje komunikacije med vozili z blokiranjem prenosa sporočil drugim vozilom. | M13 | Izvesti bi bilo treba ukrepe za odkrivanje napada z zavrnitvijo storitve in okrevanje po njem. |
| 9.1 | Nepooblaščen uporabnik lahko pridobi pooblaščen dostop, na primer dostop do korenske mape. | M9 | Izvesti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje in odkrivanje nepooblaščenega dostopa. |
| 10.1 | Virus, vdelan v komunikacijska sredstva, okuži sisteme v vozilu. | M14 | Proučiti bi bilo treba ukrepe za zaščito sistemov pred vdelanimi virusi/zlonamerno programsko opremo. |
| 11.1 | Zlonamerna notranja sporočila (npr. CAN). | M15 | Proučiti bi bilo treba ukrepe za odkrivanje zlonamernih notranjih sporočil ali dejavnosti. |
| 11.2 | Zlonamerna sporočila V2X, na primer sporočila infrastrukture vozilu ali sporočila vozila vozilu (npr. CAM, DENM). | M10 | Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil. |
| 11.3 | Zlonamerna diagnostična sporočila. |
| 11.4 | Zlonamerna lastniška sporočila (npr. tista, ki jih običajno pošlje proizvajalec originalne opreme ali dobavitelj sestavnega dela/sistema/funkcije). |

1.

Blažitveni ukrepi za „komunikacijske kanale vozila“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „komunikacijskimi kanali vozila“, so navedeni v preglednici B1.

Preglednica B1

Preglednica B1

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „komunikacijskimi kanali vozila“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „komunikacijskimi kanali vozila“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane s „komunikacijskimi kanali vozila“

Sklic

Blažitveni ukrep

4.1

Zakrinkanje sporočil (npr. 802.11p V2X med vožnjo v koloni, sporočil GNSS) s poosebljanjem.

M10

Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil.

4.2

Napad, pri katerem vsiljivec ustvari lažne identitete več vozil (s čimer druga vozila zavaja, da je na cesti veliko vozil; t. i. Sybil attack).

M11

Pri shranjevanju kriptografskih ključev se izvaja varnostni nadzor (npr. uporaba varnostnih modulov strojne opreme).

5.1

Komunikacijski kanali dovoljujejo vrivanje kode v podatke/kodo v vozilu, na primer v komunikacijski tok se lahko vrine spremenjena binarna vrednost programske opreme.

M10

M6

Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil.

Sistemi izvajajo vgrajeno varnost, da minimizirajo tveganja.

5.2

Komunikacijski kanali omogočajo manipulacijo s podatki/kodo v vozilu.

M7

Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom.

5.3

Komunikacijski kanali omogočajo prepis podatkov/kode v vozilu.

5.4

21.1

Komunikacijski kanali omogočajo brisanje podatkov/kode v vozilu.

5.5

Komunikacijski kanali omogočajo vnos podatkov/kode v sisteme vozila (pisanje podatkovne kode).

6.1

Sprejemanje informacij iz nezanesljivega vira ali vira, ki ni vreden zaupanja.

M10

Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil.

6.2

Napad s posrednikom/ugrabitev seje.

M10

Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil.

6.3

Napad s ponavljanjem, na primer napad na komunikacijski vmesnik, napadalcu omogoča, da poslabša učinkovitost programske opreme elektronske krmilne enote ali vdelane programske opreme vmesnika.

7.1

Prestrezanje informacij/moteče sevanje/spremljanje komunikacij.

M12

Zaščitijo se zaupni podatki, ki se prenašajo v vozilo ali iz njega.

7.2

Nepooblaščen dostop do datotek ali podatkov.

M8

Z zasnovo sistema in nadzorom nad dostopom bi se moral nepooblaščenemu osebju preprečiti dostop do osebnih podatkov ali podatkov, kritičnih za sistem. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

8.1

Pošiljanje velike količine odpadnih podatkov informacijskemu sistemu vozila, tako da ne more zagotavljati storitev kot običajno.

M13

Izvesti bi bilo treba ukrepe za odkrivanje napada z zavrnitvijo storitve in okrevanje po njem.

8.2

Napad s črno luknjo, tj. motenje komunikacije med vozili z blokiranjem prenosa sporočil drugim vozilom.

M13

Izvesti bi bilo treba ukrepe za odkrivanje napada z zavrnitvijo storitve in okrevanje po njem.

9.1

Nepooblaščen uporabnik lahko pridobi pooblaščen dostop, na primer dostop do korenske mape.

M9

Izvesti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje in odkrivanje nepooblaščenega dostopa.

10.1

Virus, vdelan v komunikacijska sredstva, okuži sisteme v vozilu.

M14

Proučiti bi bilo treba ukrepe za zaščito sistemov pred vdelanimi virusi/zlonamerno programsko opremo.

11.1

Zlonamerna notranja sporočila (npr. CAN).

M15

Proučiti bi bilo treba ukrepe za odkrivanje zlonamernih notranjih sporočil ali dejavnosti.

11.2

Zlonamerna sporočila V2X, na primer sporočila infrastrukture vozilu ali sporočila vozila vozilu (npr. CAM, DENM).

M10

Vozilo preveri pristnost in celovitost prejetih sporočil.

11.3

Zlonamerna diagnostična sporočila.

11.4

Zlonamerna lastniška sporočila (npr. tista, ki jih običajno pošlje proizvajalec originalne opreme ali dobavitelj sestavnega dela/sistema/funkcije).

| 2. | Blažitveni ukrepi za „postopek posodobitve“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „postopkom posodobitve“, so navedeni v preglednici B2.

  Preglednica B2


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „postopkom posodobitve“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane s „postopkom posodobitve“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 12.1 | Ogrožanje varnosti postopkov brezžične posodobitve programske opreme. To vključuje ponarejanje programa za posodobitev sistema ali vdelane programske opreme. | M16 | Uporabijo se varni postopki posodobitve programske opreme. |
| 12.2 | Ogrožanje varnosti lokalnih/fizičnih postopkov posodobitve programske opreme. To vključuje ponarejanje programa za posodobitev sistema ali vdelane programske opreme. |
| 12.3 | S programsko opremo se pred postopkom posodobitve manipulira (in je zato poškodovana), čeprav je postopek posodobitve nedotaknjen. |
| 12.4 | Ogrožanje varnosti kriptografskih ključev ponudnika programske opreme, da se omogoči neveljavna posodobitev. | M11 | Pri shranjevanju kriptografskih ključev se izvaja varnostni nadzor. |
| 13.1 | Napad z zavrnitvijo storitve proti strežniku ali omrežju za posodobitev, da se prepreči uvajanje kritičnih posodobitev programske opreme in/ali odklenejo funkcije, specifične za stranke. | M3 | Za zaledne sisteme se uporablja varnostni nadzor. Kadar so zaledni strežniki ključnega pomena za zagotavljanje storitev, so vzpostavljeni obnovitveni ukrepi v primeru izpada sistema. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |

2.

Blažitveni ukrepi za „postopek posodobitve“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „postopkom posodobitve“, so navedeni v preglednici B2.

Preglednica B2

Preglednica B2

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „postopkom posodobitve“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „postopkom posodobitve“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane s „postopkom posodobitve“

Sklic

Blažitveni ukrep

12.1

Ogrožanje varnosti postopkov brezžične posodobitve programske opreme. To vključuje ponarejanje programa za posodobitev sistema ali vdelane programske opreme.

M16

Uporabijo se varni postopki posodobitve programske opreme.

12.2

Ogrožanje varnosti lokalnih/fizičnih postopkov posodobitve programske opreme. To vključuje ponarejanje programa za posodobitev sistema ali vdelane programske opreme.

12.3

S programsko opremo se pred postopkom posodobitve manipulira (in je zato poškodovana), čeprav je postopek posodobitve nedotaknjen.

12.4

Ogrožanje varnosti kriptografskih ključev ponudnika programske opreme, da se omogoči neveljavna posodobitev.

M11

Pri shranjevanju kriptografskih ključev se izvaja varnostni nadzor.

13.1

Napad z zavrnitvijo storitve proti strežniku ali omrežju za posodobitev, da se prepreči uvajanje kritičnih posodobitev programske opreme in/ali odklenejo funkcije, specifične za stranke.

M3

Za zaledne sisteme se uporablja varnostni nadzor. Kadar so zaledni strežniki ključnega pomena za zagotavljanje storitev, so vzpostavljeni obnovitveni ukrepi v primeru izpada sistema. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

| 3. | Blažitveni ukrepi za „nenamerna človeška dejanja, ki olajšajo kibernetski napad“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „nenamernimi človeškimi dejanji, ki olajšajo kibernetski napad“, so navedeni v preglednici B3.

  Preglednica B3


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji, ki olajšajo kibernetski napad“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.1 | Nedolžna žrtev (npr. lastnik, operater ali inženir za vzdrževanje) je zavedena, da sprejme ukrep, s katerim nenamerno naloži zlonamerno programsko opremo ali omogoči napad. | M18 | Izvedejo se ukrepi za opredelitev vlog uporabnikov in njihovih pravic dostopa ter nadzor nad njimi na podlagi načela najmanjše pravice do dostopa. |
| 15.2 | Opredeljeni varnostni postopki se ne upoštevajo. | M19 | Organizacije zagotovijo, da se opredelijo in upoštevajo varnostni postopki, vključno z beleženjem dejanj in dostopom, povezanim z upravljanjem varnostnih funkcij. |

3.

Blažitveni ukrepi za „nenamerna človeška dejanja, ki olajšajo kibernetski napad“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „nenamernimi človeškimi dejanji, ki olajšajo kibernetski napad“, so navedeni v preglednici B3.

Preglednica B3

Preglednica B3

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji, ki olajšajo kibernetski napad“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji, ki olajšajo kibernetski napad“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“

Sklic

Blažitveni ukrep

15.1

Nedolžna žrtev (npr. lastnik, operater ali inženir za vzdrževanje) je zavedena, da sprejme ukrep, s katerim nenamerno naloži zlonamerno programsko opremo ali omogoči napad.

M18

Izvedejo se ukrepi za opredelitev vlog uporabnikov in njihovih pravic dostopa ter nadzor nad njimi na podlagi načela najmanjše pravice do dostopa.

15.2

Opredeljeni varnostni postopki se ne upoštevajo.

M19

Organizacije zagotovijo, da se opredelijo in upoštevajo varnostni postopki, vključno z beleženjem dejanj in dostopom, povezanim z upravljanjem varnostnih funkcij.

| 4. | Blažitveni ukrepi za „zunanjo povezljivost in povezave“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zunanjo povezljivostjo in povezavami“, so navedeni v preglednici B4.

  Preglednica B4


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zunanjo povezljivostjo in povezavami“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane z „zunanjo povezljivostjo in povezavami“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 16.1 | Manipulacija s funkcijami za daljinsko upravljanje sistemov v vozilu, kot so daljinski ključ, naprava za imobilizacijo in polnilnica. | M20 | Nad sistemi, ki imajo oddaljen dostop, se izvaja varnostni nadzor. |
| 16.2 | Manipulacija s telematiko vozila (npr. manipulacija z merjenjem temperature občutljivega blaga, odklepanje vrat prtljažnika na daljavo). |
| 16.3 | Motenje delovanja brezžičnih sistemov ali senzorjev kratkega dosega. |
| 17.1 | Poškodovane aplikacije ali tiste s slabo varnostjo programske opreme, ki se uporabijo kot sredstvo za napade na sisteme vozila. | M21 | Oceni se varnost programske opreme, potrdi se njena pristnost in zaščiti njena celovitost.
  Uporabi se varnostni nadzor, da se zmanjša tveganje zaradi programske opreme tretje osebe, za katero se načrtuje ali predvideva, da bo nameščena v vozilu. |
| 18.1 | Zunanji vmesniki, kot so vrata USB ali druga vrata, se uporabijo kot točka napada, na primer z vrivanjem kode. | M22 | Za zunanje vmesnike se uporablja varnostni nadzor. |
| 18.2 | Mediji, okuženi z virusi, so povezani z vozilom. |
| 18.3 | Diagnostični dostop (npr. zaščitni ključi za vrata OBD), uporabljen za olajšanje napada, na primer manipulacije s parametri vozila (neposredno ali posredno). | M22 | Za zunanje vmesnike se uporablja varnostni nadzor. |

4.

Blažitveni ukrepi za „zunanjo povezljivost in povezave“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zunanjo povezljivostjo in povezavami“, so navedeni v preglednici B4.

Preglednica B4

Preglednica B4

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zunanjo povezljivostjo in povezavami“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zunanjo povezljivostjo in povezavami“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane z „zunanjo povezljivostjo in povezavami“

Sklic

Blažitveni ukrep

16.1

Manipulacija s funkcijami za daljinsko upravljanje sistemov v vozilu, kot so daljinski ključ, naprava za imobilizacijo in polnilnica.

M20

Nad sistemi, ki imajo oddaljen dostop, se izvaja varnostni nadzor.

16.2

Manipulacija s telematiko vozila (npr. manipulacija z merjenjem temperature občutljivega blaga, odklepanje vrat prtljažnika na daljavo).

16.3

Motenje delovanja brezžičnih sistemov ali senzorjev kratkega dosega.

17.1

Poškodovane aplikacije ali tiste s slabo varnostjo programske opreme, ki se uporabijo kot sredstvo za napade na sisteme vozila.

M21

Oceni se varnost programske opreme, potrdi se njena pristnost in zaščiti njena celovitost.

Uporabi se varnostni nadzor, da se zmanjša tveganje zaradi programske opreme tretje osebe, za katero se načrtuje ali predvideva, da bo nameščena v vozilu.

18.1

Zunanji vmesniki, kot so vrata USB ali druga vrata, se uporabijo kot točka napada, na primer z vrivanjem kode.

M22

Za zunanje vmesnike se uporablja varnostni nadzor.

18.2

Mediji, okuženi z virusi, so povezani z vozilom.

18.3

Diagnostični dostop (npr. zaščitni ključi za vrata OBD), uporabljen za olajšanje napada, na primer manipulacije s parametri vozila (neposredno ali posredno).

M22

Za zunanje vmesnike se uporablja varnostni nadzor.

| 5. | Blažitveni ukrepi za „potencialne tarče napada ali motivacijo za napad“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi tarčami napada ali motivacijo za napad“, so navedeni v preglednici B5.

  Preglednica B5


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi tarčami napada ali motivacijo za napad“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane s „potencialnimi tarčami napada ali motivacijo za napad“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 19.1 | Pridobivanje avtorske ali lastniške programske opreme iz sistemov vozila (piratstvo izdelkov / ukradena programska oprema). | M7 | Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 19.2 | Nepooblaščen dostop do zasebnih podatkov lastnika, kot so osebna identiteta, podatki o plačilnem računu, podatki iz imenika, podatki o lokaciji, elektronska identifikacija vozila itd. | M8 | Z zasnovo sistema in nadzorom nad dostopom bi se moral nepooblaščenemu osebju preprečiti dostop do osebnih podatkov ali podatkov, kritičnih za sistem. Za primere varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 19.3 | Pridobivanje kriptografskih ključev. | M11 | Pri shranjevanju kriptografskih ključev se izvaja varnostni nadzor, na primer varnostni moduli. |
| 20.1 | Nezakonite/nepooblaščene spremembe elektronske identifikacije vozila. | M7 | Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 20.2 | Identitetna prevara. Če na primer uporabnik želi prikazati drugo identiteto pri komunikaciji s sistemi cestninjenja ali zalednim sistemom proizvajalca. |
| 20.3 | Ukrepi za izogibanje nadzornim sistemom (npr. vdiranje/spreminjanje/blokiranje sporočil, kot so podatki sledilnika snemalnika operativnih podatkov ali število zagonov). | M7 | Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).
  Napadi z manipulacijo s podatki na senzorje ali prenesene podatke se lahko ublažijo s korelacijo podatkov iz različnih virov informacij. |
| 20.4 | Manipulacija s podatki za ponarejanje podatkov iz vozila o vožnji (npr. kilometrina, hitrost vožnje, navodila za vožnjo itd.). |
| 20.5 | Nepooblaščene spremembe diagnostičnih podatkov sistema. |
| 21.1 | Nepooblaščeno brisanje/manipulacija dnevnikov sistemskih dogodkov. | M7 | Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 22.2 | Uvedba zlonamerne programske opreme ali dejavnost zlonamerne programske opreme. | M7 | Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 23.1 | Ponarejanje programske opreme nadzornega sistema ali informacijskega sistema vozila. |
| 24.1 | Zavrnitev storitve, ki se lahko na primer sproži na notranjem omrežju s preplavljanjem področnega krmilnega omrežja ali spodbujanjem napak na elektronski krmilni enoti s pogostim pošiljanjem sporočil. | M13 | Izvesti bi bilo treba ukrepe za odkrivanje napada z zavrnitvijo storitve in okrevanje po njem. |
| 25.1 | Nepooblaščen dostop za ponarejanje konfiguracijskih parametrov ključnih funkcij vozila, kot so podatki o zavorah, prag sprožitve zračne blazine. | M7 | Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 25.2 | Nepooblaščen dostop za ponarejanje parametrov polnjenja, kot so napetost polnjenja, moč polnjenja, temperatura akumulatorja. |

5.

Blažitveni ukrepi za „potencialne tarče napada ali motivacijo za napad“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi tarčami napada ali motivacijo za napad“, so navedeni v preglednici B5.

Preglednica B5

Preglednica B5

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi tarčami napada ali motivacijo za napad“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi tarčami napada ali motivacijo za napad“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane s „potencialnimi tarčami napada ali motivacijo za napad“

Sklic

Blažitveni ukrep

19.1

Pridobivanje avtorske ali lastniške programske opreme iz sistemov vozila (piratstvo izdelkov / ukradena programska oprema).

M7

Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

19.2

Nepooblaščen dostop do zasebnih podatkov lastnika, kot so osebna identiteta, podatki o plačilnem računu, podatki iz imenika, podatki o lokaciji, elektronska identifikacija vozila itd.

M8

Z zasnovo sistema in nadzorom nad dostopom bi se moral nepooblaščenemu osebju preprečiti dostop do osebnih podatkov ali podatkov, kritičnih za sistem. Za primere varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

19.3

Pridobivanje kriptografskih ključev.

M11

Pri shranjevanju kriptografskih ključev se izvaja varnostni nadzor, na primer varnostni moduli.

20.1

Nezakonite/nepooblaščene spremembe elektronske identifikacije vozila.

M7

Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

20.2

Identitetna prevara. Če na primer uporabnik želi prikazati drugo identiteto pri komunikaciji s sistemi cestninjenja ali zalednim sistemom proizvajalca.

20.3

Ukrepi za izogibanje nadzornim sistemom (npr. vdiranje/spreminjanje/blokiranje sporočil, kot so podatki sledilnika snemalnika operativnih podatkov ali število zagonov).

M7

Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

Napadi z manipulacijo s podatki na senzorje ali prenesene podatke se lahko ublažijo s korelacijo podatkov iz različnih virov informacij.

20.4

Manipulacija s podatki za ponarejanje podatkov iz vozila o vožnji (npr. kilometrina, hitrost vožnje, navodila za vožnjo itd.).

20.5

Nepooblaščene spremembe diagnostičnih podatkov sistema.

21.1

Nepooblaščeno brisanje/manipulacija dnevnikov sistemskih dogodkov.

M7

Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

22.2

Uvedba zlonamerne programske opreme ali dejavnost zlonamerne programske opreme.

M7

Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

23.1

Ponarejanje programske opreme nadzornega sistema ali informacijskega sistema vozila.

24.1

Zavrnitev storitve, ki se lahko na primer sproži na notranjem omrežju s preplavljanjem področnega krmilnega omrežja ali spodbujanjem napak na elektronski krmilni enoti s pogostim pošiljanjem sporočil.

M13

Izvesti bi bilo treba ukrepe za odkrivanje napada z zavrnitvijo storitve in okrevanje po njem.

25.1

Nepooblaščen dostop za ponarejanje konfiguracijskih parametrov ključnih funkcij vozila, kot so podatki o zavorah, prag sprožitve zračne blazine.

M7

Za zaščito sistemskih podatkov/kode se uporabljajo tehnike in zasnove za nadzor nad dostopom. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

25.2

Nepooblaščen dostop za ponarejanje parametrov polnjenja, kot so napetost polnjenja, moč polnjenja, temperatura akumulatorja.

| 6. | Blažitveni ukrepi za „potencialne ranljive točke, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi ranljivimi točkami, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“, so navedeni v preglednici B6

  Preglednica B6


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi ranljivimi točkami, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane s „potencialnimi ranljivimi točkami, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 26.1 | Kombinacija kratkih šifrirnih ključev in dolgega obdobja veljavnosti napadalcu omogoča, da dešifrira šifriranje. | M23 | Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za razvoj programske in strojne opreme. |
| 26.2 | Nezadostna uporaba kriptografskih algoritmov za zaščito občutljivih sistemov. |
| 26.3 | Uporaba zastarelih kriptografskih algoritmov. |
| 27.1 | Strojna ali programska oprema, ki je zasnovana tako, da omogoča napad, ali ki ne izpolnjuje meril glede zasnove za zaustavitev napada. | M23 | Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za razvoj programske in strojne opreme. |
| 28.1 | Prisotnost napak v programski opremi je lahko osnova za ranljive točke, ki jih je morda mogoče izkoristiti. To velja zlasti, če programska oprema ni bila preizkušena, s čimer bi se preverilo, da znana slaba koda/napake niso prisotne, in zmanjšalo tveganje prisotnosti neznanih slabih kod/napak. | M23 | Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za razvoj programske in strojne opreme.
  Preizkušanje kibernetske varnosti z zadostno pokritostjo. |
| 28.2 | Uporaba ostalih elementov pri razvoju (npr. vrata za odpravljanje napak, vrata JTAG, mikroprocesorji, razvojni certifikati, gesla za razvijalce ...) lahko napadalcu omogoči dostop do elektronskih krmilnih enot ali pridobitev večjih pravic. |
| 29.1 | Odvečna internetna vrata ostanejo odprta in omogočajo dostop do omrežnih sistemov. |
| 29.2 | Zaobide se ločitev omrežja, da se pridobi nadzor. Konkreten primer je uporaba nezaščitenih prehodov ali točk dostopa (kot so prehodi med tovornjakom in prikolico), da se zaobidejo zaščite in pridobi dostop do drugih segmentov omrežja ter izvedejo zlonamerna dejanja, kot je pošiljanje poljubnih sporočil področnega krmilnega omrežja. | M23 | Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za razvoj programske in strojne opreme.
  Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za zasnovo sistema in vključevanje sistema. |

6.

Blažitveni ukrepi za „potencialne ranljive točke, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi ranljivimi točkami, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“, so navedeni v preglednici B6

Preglednica B6

Preglednica B6

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi ranljivimi točkami, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „potencialnimi ranljivimi točkami, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane s „potencialnimi ranljivimi točkami, ki bi se lahko izkoristile, če niso dovolj zaščitene ali okrepljene“

Sklic

Blažitveni ukrep

26.1

Kombinacija kratkih šifrirnih ključev in dolgega obdobja veljavnosti napadalcu omogoča, da dešifrira šifriranje.

M23

Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za razvoj programske in strojne opreme.

26.2

Nezadostna uporaba kriptografskih algoritmov za zaščito občutljivih sistemov.

26.3

Uporaba zastarelih kriptografskih algoritmov.

27.1

Strojna ali programska oprema, ki je zasnovana tako, da omogoča napad, ali ki ne izpolnjuje meril glede zasnove za zaustavitev napada.

M23

Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za razvoj programske in strojne opreme.

28.1

Prisotnost napak v programski opremi je lahko osnova za ranljive točke, ki jih je morda mogoče izkoristiti. To velja zlasti, če programska oprema ni bila preizkušena, s čimer bi se preverilo, da znana slaba koda/napake niso prisotne, in zmanjšalo tveganje prisotnosti neznanih slabih kod/napak.

M23

Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za razvoj programske in strojne opreme.

Preizkušanje kibernetske varnosti z zadostno pokritostjo.

28.2

Uporaba ostalih elementov pri razvoju (npr. vrata za odpravljanje napak, vrata JTAG, mikroprocesorji, razvojni certifikati, gesla za razvijalce ...) lahko napadalcu omogoči dostop do elektronskih krmilnih enot ali pridobitev večjih pravic.

29.1

Odvečna internetna vrata ostanejo odprta in omogočajo dostop do omrežnih sistemov.

29.2

Zaobide se ločitev omrežja, da se pridobi nadzor. Konkreten primer je uporaba nezaščitenih prehodov ali točk dostopa (kot so prehodi med tovornjakom in prikolico), da se zaobidejo zaščite in pridobi dostop do drugih segmentov omrežja ter izvedejo zlonamerna dejanja, kot je pošiljanje poljubnih sporočil področnega krmilnega omrežja.

M23

Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za razvoj programske in strojne opreme.

Upoštevajo se dobre prakse kibernetske varnosti za zasnovo sistema in vključevanje sistema.

| 7. | Blažitveni ukrepi za „izgubo podatkov/kršitev varnosti podatkov iz vozila“.
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „izgubo podatkov/kršitvijo varnosti podatkov iz vozila“, so navedeni v preglednici B7.

  Preglednica B7


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „izgubo podatkov/kršitvijo varnosti podatkov iz vozila“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane z„izgubo podatkov/kršitvijo varnosti podatkov iz vozila“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 31.1 | Kršitev varnosti informacij. Varnost osebnih podatkov je lahko kršena, ko avto zamenja uporabnika (npr. se proda ali se uporablja kot vozilo za najem, pri čemer so najemniki novi). | M24 | Pri shranjevanju osebnih podatkov se upoštevajo dobre prakse za zaščito celovitosti in zaupnosti podatkov. |

7.

Blažitveni ukrepi za „izgubo podatkov/kršitev varnosti podatkov iz vozila“.

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „izgubo podatkov/kršitvijo varnosti podatkov iz vozila“, so navedeni v preglednici B7.

Preglednica B7

Preglednica B7

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „izgubo podatkov/kršitvijo varnosti podatkov iz vozila“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „izgubo podatkov/kršitvijo varnosti podatkov iz vozila“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane z„izgubo podatkov/kršitvijo varnosti podatkov iz vozila“

Sklic

Blažitveni ukrep

31.1

Kršitev varnosti informacij. Varnost osebnih podatkov je lahko kršena, ko avto zamenja uporabnika (npr. se proda ali se uporablja kot vozilo za najem, pri čemer so najemniki novi).

M24

Pri shranjevanju osebnih podatkov se upoštevajo dobre prakse za zaščito celovitosti in zaupnosti podatkov.

| 8. | Blažitveni ukrepi za „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“, so navedeni v preglednici B8.

  Preglednica B8


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane s „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 32.1 | Manipulacija s strojno opremo proizvajalca originalne opreme, v vozilo se na primer doda nepooblaščena strojna oprema, ki omogoča napad s posrednikom. | M9 | Izvesti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje in odkrivanje nepooblaščenega dostopa. |

8.

Blažitveni ukrepi za „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“, so navedeni v preglednici B8.

Preglednica B8

Preglednica B8

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane s „fizično manipulacijo s sistemi, da se omogoči napad“

Sklic

Blažitveni ukrep

32.1

Manipulacija s strojno opremo proizvajalca originalne opreme, v vozilo se na primer doda nepooblaščena strojna oprema, ki omogoča napad s posrednikom.

M9

Izvesti bi bilo treba ukrepe za preprečevanje in odkrivanje nepooblaščenega dostopa.

Del C. Blažitveni ukrepi za grožnje zunaj vozil

| 1. | Blažitveni ukrepi za „zaledne strežnike“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zalednimi strežniki“, so navedeni v preglednici C1. |
| --- | --- |

1.

Blažitveni ukrepi za „zaledne strežnike“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zalednimi strežniki“, so navedeni v preglednici C1.

Preglednica C1

Preglednica C1

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zalednimi strežniki“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „zalednimi strežniki“

| Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane z„zalednimi strežniki“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1 in 3.1 | Zloraba privilegijev s strani osebja (notranji napad). | M1 | Za zaledne sisteme se uporabi varnostni nadzor, da se zmanjša tveganje notranjega napada. |
| 1.2 in 3.3 | Nepooblaščen internetni dostop do strežnika (ki ga npr. omogočijo stranska vrata, nepopravljene ranljive točke v programski opremi sistema, napadi SQL ali druga sredstva). | M2 | Za zaledne sisteme se uporabi varnostni nadzor, da se zmanjša tveganje nepooblaščenega dostopa. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 1.3 in 3.4 | Nepooblaščen fizični dostop do strežnika (npr. prek ključa USB ali drugega medija, ki se poveže s strežnikom). | M8 | Z zasnovo sistema in nadzorom nad dostopom bi se moral nepooblaščenemu osebju preprečiti dostop do osebnih podatkov ali podatkov, kritičnih za sistem. |
| 2.1 | Napad na zaledni strežnik ustavi njegovo delovanje, mu na primer prepreči interakcijo z vozili in zagotavljanje storitev, od katerih so vozila odvisna. | M3 | Za zaledne sisteme se uporablja varnostni nadzor. Kadar so zaledni strežniki ključnega pomena za zagotavljanje storitev, so vzpostavljeni obnovitveni ukrepi v primeru izpada sistema. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |
| 3.2 | Izguba informacij v oblaku. Če podatke hranijo neodvisni ponudniki storitev v oblaku, se lahko zaradi napadov ali nesreč izgubijo občutljivi podatki. | M4 | Za zmanjšanje tveganj, povezanih z računalništvom v oblaku, se uporabi varnostni nadzor. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP) in smernice NCSC o računalništvu v oblaku. |
| 3.5 | Kršitev varnosti informacij z nenamerno izmenjavo podatkov (npr. napake skrbnika, shranjevanje podatkov na strežnikih v garažah). | M5 | Za zaledne sisteme se uporabi varnostni nadzor, da se preprečijo kršitve varnosti podatkov. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP). |

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane z„zalednimi strežniki“

Sklic

Blažitveni ukrep

1.1 in 3.1

Zloraba privilegijev s strani osebja (notranji napad).

M1

Za zaledne sisteme se uporabi varnostni nadzor, da se zmanjša tveganje notranjega napada.

1.2 in 3.3

Nepooblaščen internetni dostop do strežnika (ki ga npr. omogočijo stranska vrata, nepopravljene ranljive točke v programski opremi sistema, napadi SQL ali druga sredstva).

M2

Za zaledne sisteme se uporabi varnostni nadzor, da se zmanjša tveganje nepooblaščenega dostopa. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

1.3 in 3.4

Nepooblaščen fizični dostop do strežnika (npr. prek ključa USB ali drugega medija, ki se poveže s strežnikom).

M8

Z zasnovo sistema in nadzorom nad dostopom bi se moral nepooblaščenemu osebju preprečiti dostop do osebnih podatkov ali podatkov, kritičnih za sistem.

2.1

Napad na zaledni strežnik ustavi njegovo delovanje, mu na primer prepreči interakcijo z vozili in zagotavljanje storitev, od katerih so vozila odvisna.

M3

Za zaledne sisteme se uporablja varnostni nadzor. Kadar so zaledni strežniki ključnega pomena za zagotavljanje storitev, so vzpostavljeni obnovitveni ukrepi v primeru izpada sistema. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

3.2

Izguba informacij v oblaku. Če podatke hranijo neodvisni ponudniki storitev v oblaku, se lahko zaradi napadov ali nesreč izgubijo občutljivi podatki.

M4

Za zmanjšanje tveganj, povezanih z računalništvom v oblaku, se uporabi varnostni nadzor. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP) in smernice NCSC o računalništvu v oblaku.

3.5

Kršitev varnosti informacij z nenamerno izmenjavo podatkov (npr. napake skrbnika, shranjevanje podatkov na strežnikih v garažah).

M5

Za zaledne sisteme se uporabi varnostni nadzor, da se preprečijo kršitve varnosti podatkov. Za primer varnostnega nadzora glej projekt o varnosti odprtih spletnih aplikacij (Open Web Application Security Project – OWASP).

| 2. | Blažitveni ukrepi za „nenamerna človeška dejanja“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“, so navedeni v preglednici C2.

  Preglednica C2


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 15.1 | Nedolžna žrtev (npr. lastnik, operater ali inženir za vzdrževanje) je zavedena, da sprejme ukrep, s katerim nenamerno naloži zlonamerno programsko opremo ali omogoči napad. | M18 | Izvedejo se ukrepi za opredelitev vlog uporabnikov in njihovih pravic dostopa ter nadzor nad njimi na podlagi načela najmanjše pravice do dostopa. |
| 15.2 | Opredeljeni varnostni postopki se ne upoštevajo. | M19 | Organizacije zagotovijo, da se opredelijo in upoštevajo varnostni postopki, vključno z beleženjem dejanj in dostopom, povezanim z upravljanjem varnostnih funkcij. |

2.

Blažitveni ukrepi za „nenamerna človeška dejanja“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“, so navedeni v preglednici C2.

Preglednica C2

Preglednica C2

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane z „nenamernimi človeškimi dejanji“

Sklic

Blažitveni ukrep

15.1

Nedolžna žrtev (npr. lastnik, operater ali inženir za vzdrževanje) je zavedena, da sprejme ukrep, s katerim nenamerno naloži zlonamerno programsko opremo ali omogoči napad.

M18

Izvedejo se ukrepi za opredelitev vlog uporabnikov in njihovih pravic dostopa ter nadzor nad njimi na podlagi načela najmanjše pravice do dostopa.

15.2

Opredeljeni varnostni postopki se ne upoštevajo.

M19

Organizacije zagotovijo, da se opredelijo in upoštevajo varnostni postopki, vključno z beleženjem dejanj in dostopom, povezanim z upravljanjem varnostnih funkcij.

| 3. | Blažitveni ukrepi za „fizično izgubo podatkov“
  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično izgubo podatkov“, so navedeni v preglednici C3.

  Preglednica C3


  Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično izgubo podatkov“









  Sklic na preglednico A1 | Grožnje, povezane s „fizično izgubo podatkov“ | Sklic | Blažitveni ukrep |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.1 | Škoda, ki jo povzroči tretja oseba. Občutljivi podatki se lahko izgubijo ali so ogroženi zaradi fizične škode v primeru prometne nesreče ali kraje. | M24 | Pri shranjevanju osebnih podatkov se upoštevajo dobre prakse za zaščito celovitosti in zaupnosti podatkov. Za primer varnostnega nadzora glej standard ISO/SC27/WG5. |
| 30.2 | Izguba zaradi sporov glede upravljanja digitalnih pravic. Uporabniški podatki se lahko izbrišejo zaradi težav z upravljanjem digitalnih pravic. |
| 30.3 | Občutljivi podatki (ali njihova celovitost) se lahko izgubijo zaradi obrabe komponent IT, kar povzroči morebitne kaskadne težave (kot v primeru spremembe ključa). |

3.

Blažitveni ukrepi za „fizično izgubo podatkov“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično izgubo podatkov“, so navedeni v preglednici C3.

Preglednica C3

Preglednica C3

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično izgubo podatkov“

Blažitveni ukrepi za grožnje, povezane s „fizično izgubo podatkov“

Sklic na preglednico A1

Grožnje, povezane s „fizično izgubo podatkov“

Sklic

Blažitveni ukrep

30.1

Škoda, ki jo povzroči tretja oseba. Občutljivi podatki se lahko izgubijo ali so ogroženi zaradi fizične škode v primeru prometne nesreče ali kraje.

M24

Pri shranjevanju osebnih podatkov se upoštevajo dobre prakse za zaščito celovitosti in zaupnosti podatkov. Za primer varnostnega nadzora glej standard ISO/SC27/WG5.

30.2

Izguba zaradi sporov glede upravljanja digitalnih pravic. Uporabniški podatki se lahko izbrišejo zaradi težav z upravljanjem digitalnih pravic.

30.3

Občutljivi podatki (ali njihova celovitost) se lahko izgubijo zaradi obrabe komponent IT, kar povzroči morebitne kaskadne težave (kot v primeru spremembe ključa).

---

| 9.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/60 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/60

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik ZN št. 156 – Enotne določbe o homologaciji vozil glede na posodobitev programske opreme in sistem za upravljanje posodobitev programske opreme [2021/388]

Datum začetka veljavnosti: 22. januar 2021

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojno in pravno zavezujoče besedilo je: ECE/TRANS/WP.29/2020/80.

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme |
| --- | --- |

6.

| 7. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba tipa vozila in razširitev homologacije |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| 1 | Opisni list
  Dodatek 1 – Vzorec izjave o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme |
| --- | --- |

1

Opisni list

Dodatek 1 – Vzorec izjave o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme

| 2 | Sporočilo |
| --- | --- |

2

| 3 | Namestitev homologacijske oznake |
| --- | --- |

3

| 4 | Vzorec potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme |
| --- | --- |

4

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij (1) M, N, O, R, S in T, ki dovoljujejo posodobitve programske opreme. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij (1

2.   OPREDELITEV POJMOV

| 2.1 | „Tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo vsaj po:






  (a) | oznaki tipa vozila, ki jo je določil proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

2.1

„Tip vozila“ pomeni vozila, ki se ne razlikujejo vsaj po:

(a)

oznaki tipa vozila, ki jo je določil proizvajalec;

| (b) | bistvenih vidikih zasnove tipa vozila glede na postopke posodobitev programske opreme. |
| --- | --- |

(b)

bistvenih vidikih zasnove tipa vozila glede na postopke posodobitev programske opreme.

| 2.2 | „Identifikacijska številka programske opreme RX (RXSWIN)“ pomeni namenski identifikator, ki ga določi proizvajalec vozila in predstavlja informacije o programski opremi elektronskega nadzornega sistema, ki zadeva homologacijo, ter prispeva k značilnostim vozila, ki zadevajo homologacijo v skladu s Pravilnikom št. X. |
| --- | --- |

2.2

„Identifikacijska številka programske opreme RX (RXSWIN)“ pomeni namenski identifikator, ki ga določi proizvajalec vozila in predstavlja informacije o programski opremi elektronskega nadzornega sistema, ki zadeva homologacijo, ter prispeva k značilnostim vozila, ki zadevajo homologacijo v skladu s Pravilnikom št. X.

| 2.3 | „Posodobitev programske opreme“ pomeni paket, ki se uporablja za nadgradnjo programske opreme na novo različico, vključno s spremembo konfiguracijskih parametrov. |
| --- | --- |

2.3

„Posodobitev programske opreme“ pomeni paket, ki se uporablja za nadgradnjo programske opreme na novo različico, vključno s spremembo konfiguracijskih parametrov.

| 2.4 | „Izvedba“ pomeni postopek namestitve in aktiviranja posodobitve, ki je bila prenesena. |
| --- | --- |

2.4

„Izvedba“ pomeni postopek namestitve in aktiviranja posodobitve, ki je bila prenesena.

| 2.5 | „Sistem za upravljanje posodobitev programske opreme (SUMS)“ pomeni sistematični pristop, ki opredeljuje organizacijske procese in postopke za izpolnjevanje zahtev za izvajanje posodobitev programske opreme v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

2.5

„Sistem za upravljanje posodobitev programske opreme (SUMS)“ pomeni sistematični pristop, ki opredeljuje organizacijske procese in postopke za izpolnjevanje zahtev za izvajanje posodobitev programske opreme v skladu s tem pravilnikom.

| 2.6 | „Uporabnik vozila“ pomeni osebo, ki upravlja ali vozi vozilo, lastnika vozila, pooblaščenega zastopnika ali uslužbenca upravljavca voznega parka, pooblaščenega zastopnika ali uslužbenca proizvajalca vozila ali pooblaščenega tehnika. |
| --- | --- |

2.6

„Uporabnik vozila“ pomeni osebo, ki upravlja ali vozi vozilo, lastnika vozila, pooblaščenega zastopnika ali uslužbenca upravljavca voznega parka, pooblaščenega zastopnika ali uslužbenca proizvajalca vozila ali pooblaščenega tehnika.

| 2.7 | „Varno stanje“ pomeni način delovanja v primeru okvare enote brez pretirane stopnje tveganja. |
| --- | --- |

2.7

„Varno stanje“ pomeni način delovanja v primeru okvare enote brez pretirane stopnje tveganja.

| 2.8 | „Programska oprema“ pomeni del elektronskega nadzornega sistema, ki je sestavljen iz digitalnih podatkov in navodil. |
| --- | --- |

2.8

„Programska oprema“ pomeni del elektronskega nadzornega sistema, ki je sestavljen iz digitalnih podatkov in navodil.

| 2.9 | „Posodobitev po zraku (Over-the-Air, OTA)“ pomeni kateri koli način brezžičnega prenosa podatkov namesto uporabe kabla ali druge lokalne povezave. |
| --- | --- |

2.9

„Posodobitev po zraku (Over-the-Air, OTA)“ pomeni kateri koli način brezžičnega prenosa podatkov namesto uporabe kabla ali druge lokalne povezave.

| 2.10 | „Sistem“ pomeni skupino sestavnih delov in/ali podsistemov, ki izvajajo funkcijo ali funkcije. |
| --- | --- |

2.10

„Sistem“ pomeni skupino sestavnih delov in/ali podsistemov, ki izvajajo funkcijo ali funkcije.

| 2.11 | „Podatki za potrjevanje celovitosti“ pomenijo predstavitev digitalnih podatkov, na podlagi katerih je mogoče opraviti primerjave, da bi se odkrile napake ali spremembe podatkov. To lahko vključuje kontrolne vsote in zgoščene vrednosti. |
| --- | --- |

2.11

„Podatki za potrjevanje celovitosti“ pomenijo predstavitev digitalnih podatkov, na podlagi katerih je mogoče opraviti primerjave, da bi se odkrile napake ali spremembe podatkov. To lahko vključuje kontrolne vsote in zgoščene vrednosti.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na postopke posodobitev programske opreme vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na postopke posodobitev programske opreme vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki: |
| --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

| 3.3 | Opis tipa vozila glede na točke iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.3

Opis tipa vozila glede na točke iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 3.4 | V primerih, ko se izkaže, da za informacije veljajo pravice intelektualne lastnine ali da informacije predstavljajo posebno tehnologijo proizvajalca oziroma njegovih dobaviteljev, proizvajalec ali njegovi dobavitelji dajo na voljo zadostne informacije, ki omogočajo, da se preverjanja iz tega pravilnika opravijo pravilno. Take informacije se obravnavajo zaupno. |
| --- | --- |

3.4

V primerih, ko se izkaže, da za informacije veljajo pravice intelektualne lastnine ali da informacije predstavljajo posebno tehnologijo proizvajalca oziroma njegovih dobaviteljev, proizvajalec ali njegovi dobavitelji dajo na voljo zadostne informacije, ki omogočajo, da se preverjanja iz tega pravilnika opravijo pravilno. Take informacije se obravnavajo zaupno.

| 3.5 | Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme v skladu z odstavkom 6 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.5

Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme v skladu z odstavkom 6 tega pravilnika.

| 3.6 | Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije, se predloži tehnični službi, ki je pristojna za izvajanje homologacijskih preizkusov. |
| --- | --- |

3.6

Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije, se predloži tehnični službi, ki je pristojna za izvajanje homologacijskih preizkusov.

| 3.7 | Dokumentacija se predloži v dveh delih:






  (a) | uradna dokumentacija za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz Priloge 1 in ki se predloži homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi ob predložitvi vloge za podelitev homologacije. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba to dokumentacijo uporabi kot temeljno referenco za postopek homologacije. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba zagotovi, da je ta dokumentacija na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila; |
| --- | --- | --- |

3.7

Dokumentacija se predloži v dveh delih:

(a)

uradna dokumentacija za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz Priloge 1 in ki se predloži homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi ob predložitvi vloge za podelitev homologacije. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba to dokumentacijo uporabi kot temeljno referenco za postopek homologacije. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba zagotovi, da je ta dokumentacija na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila;

| (b) | dodatno gradivo, ki ustreza zahtevam iz tega pravilnika, lahko obdrži proizvajalec, vendar mora biti ob homologaciji dano na voljo za pregled. Proizvajalec zagotovi, da vso gradivo, ki je ob homologaciji dano na voljo za pregled, ostane na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila. |
| --- | --- |

(b)

dodatno gradivo, ki ustreza zahtevam iz tega pravilnika, lahko obdrži proizvajalec, vendar mora biti ob homologaciji dano na voljo za pregled. Proizvajalec zagotovi, da vso gradivo, ki je ob homologaciji dano na voljo za pregled, ostane na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila.

4.   OZNAKA

| 4.1 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.1

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

| 4.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; (2) |
| --- | --- |

4.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo; (2

| 4.1.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.1.1. |
| --- | --- |

4.1.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.1.1.

| 4.2 | Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.1.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.1.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

4.2

Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.1.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.1.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 4.3 | Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.3

Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

| 4.4 | Homologacijska oznaka se namesti na napisno ploščico vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali blizu nje. |
| --- | --- |

4.4

Homologacijska oznaka se namesti na napisno ploščico vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali blizu nje.

| 4.5 | V Prilogi 3 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake. |
| --- | --- |

4.5

V Prilogi 3 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Homologacijski organi podelijo homologacijo glede na postopke in procese posodobitev programske opreme samo tistim tipom vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.1

Homologacijski organi podelijo homologacijo glede na postopke in procese posodobitev programske opreme samo tistim tipom vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

| 5.1.1 | Homologacijski organ ali tehnična služba s preizkušanjem vozila tipa vozila preveri, ali je proizvajalec vozila izvedel ukrepe, ki jih je dokumentiral. Preizkuse homologacijski organ ali tehnična služba izvede sama ali v sodelovanju s proizvajalcem vozila z vzorčenjem. |
| --- | --- |

5.1.1

Homologacijski organ ali tehnična služba s preizkušanjem vozila tipa vozila preveri, ali je proizvajalec vozila izvedel ukrepe, ki jih je dokumentiral. Preizkuse homologacijski organ ali tehnična služba izvede sama ali v sodelovanju s proizvajalcem vozila z vzorčenjem.

| 5.2 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 5.3 | Homologacijski organi ne podelijo nobene homologacije, ne da bi zagotovili, da je proizvajalec vzpostavil zadovoljive ureditve in postopke za ustrezno upravljanje vidikov procesov posodobitev programske opreme, zajetih v tem pravilniku. |
| --- | --- |

5.3

Homologacijski organi ne podelijo nobene homologacije, ne da bi zagotovili, da je proizvajalec vzpostavil zadovoljive ureditve in postopke za ustrezno upravljanje vidikov procesov posodobitev programske opreme, zajetih v tem pravilniku.

6.   POTRDILO O SKLADNOSTI ZA SISTEM ZA UPRAVLJANJE POSODOBITEV PROGRAMSKE OPREME

| 6.1 | Pogodbenice imenujejo homologacijski organ, ki izvede oceno proizvajalca in izda potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme. |
| --- | --- |

6.1

Pogodbenice imenujejo homologacijski organ, ki izvede oceno proizvajalca in izda potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme.

| 6.2 | Vlogo za potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

6.2

Vlogo za potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 6.3 | Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki: |
| --- | --- |

6.3

Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

| 6.3.1 | dokumenti, v katerih je opisan sistem za upravljanje posodobitev programske opreme; |
| --- | --- |

6.3.1

dokumenti, v katerih je opisan sistem za upravljanje posodobitev programske opreme;

| 6.3.2 | podpisana izjava na podlagi vzorca iz Dodatka 1 k Prilogi 1. |
| --- | --- |

6.3.2

podpisana izjava na podlagi vzorca iz Dodatka 1 k Prilogi 1.

| 6.4 | Proizvajalec v okviru ocene z uporabo vzorca, kakor je opredeljen v Dodatku 1 k Prilogi 1, izjavi in homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi zadovoljivo dokaže, da ima potrebne postopke za izpolnjevanje vseh zahtev za posodobitve programske opreme v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

6.4

Proizvajalec v okviru ocene z uporabo vzorca, kakor je opredeljen v Dodatku 1 k Prilogi 1, izjavi in homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi zadovoljivo dokaže, da ima potrebne postopke za izpolnjevanje vseh zahtev za posodobitve programske opreme v skladu s tem pravilnikom.

| 6.5 | Ko je ta ocena zadovoljivo opravljena in po prejemu podpisane izjave proizvajalca v skladu z vzorcem, kakor je opredeljen v Dodatku 1 k Prilogi 1, se proizvajalcu podeli potrdilo, imenovano potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme, kakor je opisano v Prilogi 4 k temu pravilniku (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme). |
| --- | --- |

6.5

Ko je ta ocena zadovoljivo opravljena in po prejemu podpisane izjave proizvajalca v skladu z vzorcem, kakor je opredeljen v Dodatku 1 k Prilogi 1, se proizvajalcu podeli potrdilo, imenovano potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme, kakor je opisano v Prilogi 4 k temu pravilniku (v nadaljnjem besedilu: potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme).

| 6.6 | Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme je veljavno največ tri leta od datuma izdaje, razen če je preklicano. |
| --- | --- |

6.6

Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme je veljavno največ tri leta od datuma izdaje, razen če je preklicano.

| 6.7 | Homologacijski organ, ki je podelil potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme, lahko kadar koli preveri njegovo stalno skladnost. Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme se lahko prekliče, če zahteve iz tega pravilnika niso več izpolnjene. |
| --- | --- |

6.7

Homologacijski organ, ki je podelil potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme, lahko kadar koli preveri njegovo stalno skladnost. Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme se lahko prekliče, če zahteve iz tega pravilnika niso več izpolnjene.

| 6.8 | Proizvajalec obvesti homologacijski organ ali njegovo tehnično službo o vsaki spremembi, ki bo vplivala na ustreznost potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba po posvetovanju s proizvajalcem odloči, ali so potrebna nova preverjanja. |
| --- | --- |

6.8

Proizvajalec obvesti homologacijski organ ali njegovo tehnično službo o vsaki spremembi, ki bo vplivala na ustreznost potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme. Homologacijski organ ali njegova tehnična služba po posvetovanju s proizvajalcem odloči, ali so potrebna nova preverjanja.

| 6.9 | Ob koncu obdobja veljavnosti potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme homologacijski organ na podlagi pozitivne ocene izda novo potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme ali podaljša njegovo veljavnost za nadaljnja tri leta. Homologacijski organ izda novo potrdilo, če so bile njemu ali njegovi tehnični službi sporočene spremembe in če so bile te spremembe pozitivno ponovno ocenjene. |
| --- | --- |

6.9

Ob koncu obdobja veljavnosti potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme homologacijski organ na podlagi pozitivne ocene izda novo potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme ali podaljša njegovo veljavnost za nadaljnja tri leta. Homologacijski organ izda novo potrdilo, če so bile njemu ali njegovi tehnični službi sporočene spremembe in če so bile te spremembe pozitivno ponovno ocenjene.

| 6.10 | Obstoječe homologacije vozil ne prenehajo veljati zaradi izteka veljavnosti proizvajalčevega potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme. |
| --- | --- |

6.10

Obstoječe homologacije vozil ne prenehajo veljati zaradi izteka veljavnosti proizvajalčevega potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme.

7.   SPLOŠNE SPECIFIKACIJE

| 7.1 | Zahteve za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme, ki jih mora izpolnjevati proizvajalec vozila |
| --- | --- |

7.1

Zahteve za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme, ki jih mora izpolnjevati proizvajalec vozila

| 7.1.1 | Postopki, ki jih je treba preveriti ob začetni oceni: |
| --- | --- |

7.1.1

Postopki, ki jih je treba preveriti ob začetni oceni:

| 7.1.1.1 | postopek, s katerim se informacije, ki se nanašajo na ta pravilnik, dokumentirajo in varno hranijo pri proizvajalcu vozila, na zahtevo pa jih je mogoče dati na voljo homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi; |
| --- | --- |

7.1.1.1

postopek, s katerim se informacije, ki se nanašajo na ta pravilnik, dokumentirajo in varno hranijo pri proizvajalcu vozila, na zahtevo pa jih je mogoče dati na voljo homologacijskemu organu ali njegovi tehnični službi;

| 7.1.1.2 | postopek, s katerim je mogoče enoznačno opredeliti informacije o vseh začetnih in posodobljenih različicah programske opreme, vključno s podatki za potrjevanje celovitosti, ter o ustreznih sestavnih delih strojne opreme homologiranega sistema; |
| --- | --- |

7.1.1.2

postopek, s katerim je mogoče enoznačno opredeliti informacije o vseh začetnih in posodobljenih različicah programske opreme, vključno s podatki za potrjevanje celovitosti, ter o ustreznih sestavnih delih strojne opreme homologiranega sistema;

| 7.1.1.3 | postopek, s katerim je mogoče za tip vozila, ki ima RXSWIN, dostopati do informacij o RXSWIN tipa vozila pred posodobitvijo in po njej ter te informacije posodobiti. To vključuje zmožnost posodabljanja informacij o različicah programske opreme in podatkov za potrjevanje celovitosti celotne ustrezne programske opreme za vsako RXSWIN; |
| --- | --- |

7.1.1.3

postopek, s katerim je mogoče za tip vozila, ki ima RXSWIN, dostopati do informacij o RXSWIN tipa vozila pred posodobitvijo in po njej ter te informacije posodobiti. To vključuje zmožnost posodabljanja informacij o različicah programske opreme in podatkov za potrjevanje celovitosti celotne ustrezne programske opreme za vsako RXSWIN;

| 7.1.1.4 | postopek, s katerim lahko proizvajalec vozila za tip vozila, ki ima RXSWIN, preveri, ali so različice programske opreme, ki so prisotne na sestavnem delu homologiranega sistema, skladne z različicami, opredeljenimi z ustrezno RXSWIN; |
| --- | --- |

7.1.1.4

postopek, s katerim lahko proizvajalec vozila za tip vozila, ki ima RXSWIN, preveri, ali so različice programske opreme, ki so prisotne na sestavnem delu homologiranega sistema, skladne z različicami, opredeljenimi z ustrezno RXSWIN;

| 7.1.1.5 | postopek, s katerim je mogoče opredeliti vsako soodvisnost posodobljenega sistema z drugimi sistemi; |
| --- | --- |

7.1.1.5

postopek, s katerim je mogoče opredeliti vsako soodvisnost posodobljenega sistema z drugimi sistemi;

| 7.1.1.6 | postopek, s katerim lahko proizvajalec vozila opredeli ciljna vozila za posodobitev programske opreme; |
| --- | --- |

7.1.1.6

postopek, s katerim lahko proizvajalec vozila opredeli ciljna vozila za posodobitev programske opreme;

| 7.1.1.7 | postopek za potrditev združljivosti posodobitve programske opreme s konfiguracijo ciljnih vozil, preden je izdana. To vključuje oceno zadnje znane konfiguracije programske/strojne opreme ciljnih vozil glede združljivosti s posodobitvijo, preden je izdana; |
| --- | --- |

7.1.1.7

postopek za potrditev združljivosti posodobitve programske opreme s konfiguracijo ciljnih vozil, preden je izdana. To vključuje oceno zadnje znane konfiguracije programske/strojne opreme ciljnih vozil glede združljivosti s posodobitvijo, preden je izdana;

| 7.1.1.8 | postopek za oceno, opredelitev in beleženje, ali bo posodobitev programske opreme vplivala na katere koli homologirane sisteme. Pri tem se prouči, ali bo posodobitev vplivala na ali povzročila spremembo katerega od parametrov, ki se uporabljajo za opredelitev sistemov, na katere lahko vpliva posodobitev, oziroma ali lahko spremeni katerega od parametrov, ki se uporabljajo za homologacijo navedenega sistema (kot je določeno v ustrezni zakonodaji); |
| --- | --- |

7.1.1.8

postopek za oceno, opredelitev in beleženje, ali bo posodobitev programske opreme vplivala na katere koli homologirane sisteme. Pri tem se prouči, ali bo posodobitev vplivala na ali povzročila spremembo katerega od parametrov, ki se uporabljajo za opredelitev sistemov, na katere lahko vpliva posodobitev, oziroma ali lahko spremeni katerega od parametrov, ki se uporabljajo za homologacijo navedenega sistema (kot je določeno v ustrezni zakonodaji);

| 7.1.1.9 | postopek za oceno, opredelitev in beleženje, ali bo posodobitev programske opreme dodala, spremenila ali omogočila funkcije, ki niso bile prisotne ali omogočene, ko je bilo vozilo homologirano, ali spremenila ali onemogočila katere koli druge parametre ali funkcije, ki so določene v zakonodaji. V okviru ocene se prouči, ali:






  (a) | bo treba spremeniti vnose v informacijskem paketu; |
| --- | --- | --- |

7.1.1.9

postopek za oceno, opredelitev in beleženje, ali bo posodobitev programske opreme dodala, spremenila ali omogočila funkcije, ki niso bile prisotne ali omogočene, ko je bilo vozilo homologirano, ali spremenila ali onemogočila katere koli druge parametre ali funkcije, ki so določene v zakonodaji. V okviru ocene se prouči, ali:

(a)

bo treba spremeniti vnose v informacijskem paketu;

| (b) | rezultati preizkusov ne zajemajo več vozila po spremembi; |
| --- | --- |

(b)

rezultati preizkusov ne zajemajo več vozila po spremembi;

| (c) | bo kakršna koli sprememba funkcij na vozilu vplivala na homologacijo vozila; |
| --- | --- |

(c)

bo kakršna koli sprememba funkcij na vozilu vplivala na homologacijo vozila;

| 7.1.1.10 | postopek za oceno, opredelitev in beleženje, ali bo posodobitev programske opreme vplivala na kateri koli drug sistem, potreben za varno in stalno delovanje vozila, oziroma ali bo posodobitev dodala ali spremenila funkcionalnost vozila v primerjavi z njegovim stanjem v času registracije; |
| --- | --- |

7.1.1.10

postopek za oceno, opredelitev in beleženje, ali bo posodobitev programske opreme vplivala na kateri koli drug sistem, potreben za varno in stalno delovanje vozila, oziroma ali bo posodobitev dodala ali spremenila funkcionalnost vozila v primerjavi z njegovim stanjem v času registracije;

| 7.1.1.11 | postopek, s katerim je uporabnik vozila lahko obveščen o posodobitvah; |
| --- | --- |

7.1.1.11

postopek, s katerim je uporabnik vozila lahko obveščen o posodobitvah;

| 7.1.1.12 | postopek, s katerim lahko proizvajalec vozila v skladu z odstavkoma 7.1.2.3 in 7.1.2.4 zagotovi informacije pristojnim organom ali tehničnim službam. Pri tem lahko gre za namen homologacije, skladnosti proizvodnje, nadzora trga, odpoklicev in rednega tehničnega pregleda. |
| --- | --- |

7.1.1.12

postopek, s katerim lahko proizvajalec vozila v skladu z odstavkoma 7.1.2.3 in 7.1.2.4 zagotovi informacije pristojnim organom ali tehničnim službam. Pri tem lahko gre za namen homologacije, skladnosti proizvodnje, nadzora trga, odpoklicev in rednega tehničnega pregleda.

| 7.1.2 | Proizvajalec vozila za vsako posodobitev, ki velja za določen tip vozila, zabeleži in shrani naslednje informacije: |
| --- | --- |

7.1.2

Proizvajalec vozila za vsako posodobitev, ki velja za določen tip vozila, zabeleži in shrani naslednje informacije:

| 7.1.2.1 | dokumentacijo, ki opisuje postopke, ki jih proizvajalec vozila uporablja za posodobitve programske opreme, in vse ustrezne standarde, ki se uporabljajo za dokazovanje njihove skladnosti; |
| --- | --- |

7.1.2.1

dokumentacijo, ki opisuje postopke, ki jih proizvajalec vozila uporablja za posodobitve programske opreme, in vse ustrezne standarde, ki se uporabljajo za dokazovanje njihove skladnosti;

| 7.1.2.2 | dokumentacijo, ki opisuje konfiguracijo katerega koli ustreznega homologiranega sistema pred posodobitvijo in po njej, pri čemer to vključuje enoznačno identifikacijo strojne in programske opreme homologiranega sistema (vključno z različicami programske opreme) in vseh ustreznih parametrov vozila ali sistema; |
| --- | --- |

7.1.2.2

dokumentacijo, ki opisuje konfiguracijo katerega koli ustreznega homologiranega sistema pred posodobitvijo in po njej, pri čemer to vključuje enoznačno identifikacijo strojne in programske opreme homologiranega sistema (vključno z različicami programske opreme) in vseh ustreznih parametrov vozila ali sistema;

| 7.1.2.3 | za vsako RXSWIN je na voljo preverljiv register, v katerem je opisana celotna programska oprema v zvezi z RXSWIN tipa vozila pred posodobitvijo in po njej. To vključuje informacije o različicah programske opreme in njihove podatke za potrjevanje celovitosti za celotno ustrezno programsko opremo za vsako RXSWIN; |
| --- | --- |

7.1.2.3

za vsako RXSWIN je na voljo preverljiv register, v katerem je opisana celotna programska oprema v zvezi z RXSWIN tipa vozila pred posodobitvijo in po njej. To vključuje informacije o različicah programske opreme in njihove podatke za potrjevanje celovitosti za celotno ustrezno programsko opremo za vsako RXSWIN;

| 7.1.2.4 | dokumentacijo, v kateri so našteta ciljna vozila za posodobitev in potrditev združljivosti zadnje znane konfiguracije navedenih vozil s posodobitvijo; |
| --- | --- |

7.1.2.4

dokumentacijo, v kateri so našteta ciljna vozila za posodobitev in potrditev združljivosti zadnje znane konfiguracije navedenih vozil s posodobitvijo;

| 7.1.2.5 | dokumentacijo za vse posodobitve programske opreme za navedeni tip vozila, v kateri je opisano naslednje:






  (a) | namen posodobitve; |
| --- | --- | --- |

7.1.2.5

dokumentacijo za vse posodobitve programske opreme za navedeni tip vozila, v kateri je opisano naslednje:

(a)

namen posodobitve;

| (b) | kateri so sistemi ali funkcije vozila, na katere lahko vpliva posodobitev; |
| --- | --- |

(b)

kateri so sistemi ali funkcije vozila, na katere lahko vpliva posodobitev;

| (c) | kateri od teh so homologirani (če obstajajo); |
| --- | --- |

(c)

kateri od teh so homologirani (če obstajajo);

| (d) | če je ustrezno, ali posodobitev programske opreme vpliva na izpolnjevanje katere koli ustrezne zahteve zadevnega homologiranega sistema; |
| --- | --- |

(d)

če je ustrezno, ali posodobitev programske opreme vpliva na izpolnjevanje katere koli ustrezne zahteve zadevnega homologiranega sistema;

| (e) | ali posodobitev programske opreme vpliva na kateri koli homologacijski parameter sistema; |
| --- | --- |

(e)

ali posodobitev programske opreme vpliva na kateri koli homologacijski parameter sistema;

| (f) | ali je bila prošnja za odobritev posodobitve predložena homologacijskemu organu; |
| --- | --- |

(f)

ali je bila prošnja za odobritev posodobitve predložena homologacijskemu organu;

| (g) | kako se lahko posodobitev izvede in pod kakšnimi pogoji; |
| --- | --- |

(g)

kako se lahko posodobitev izvede in pod kakšnimi pogoji;

| (h) | potrditev, da bo posodobitev programske opreme izvedena varno in zanesljivo; |
| --- | --- |

(h)

potrditev, da bo posodobitev programske opreme izvedena varno in zanesljivo;

| (i) | potrditev, da so bili v zvezi s posodobitvijo programske opreme izvedeni in uspešno dokončani postopki preverjanja in potrjevanja. |
| --- | --- |

(i)

potrditev, da so bili v zvezi s posodobitvijo programske opreme izvedeni in uspešno dokončani postopki preverjanja in potrjevanja.

| 7.1.3 | Varnost – proizvajalec vozila prikaže naslednje: |
| --- | --- |

7.1.3

Varnost – proizvajalec vozila prikaže naslednje:

| 7.1.3.1 | postopek, s katerim bo zagotovil, da bodo posodobitve programske opreme zaščitene za razumno preprečitev manipulacije pred začetkom postopka posodobitve; |
| --- | --- |

7.1.3.1

postopek, s katerim bo zagotovil, da bodo posodobitve programske opreme zaščitene za razumno preprečitev manipulacije pred začetkom postopka posodobitve;

| 7.1.3.2 | postopki posodobitve so zaščiteni, da se razumno prepreči njihovo ogrožanje, vključno z razvojem sistema za izvajanje posodobitev; |
| --- | --- |

7.1.3.2

postopki posodobitve so zaščiteni, da se razumno prepreči njihovo ogrožanje, vključno z razvojem sistema za izvajanje posodobitev;

| 7.1.3.3 | postopki, ki se uporabljajo za preverjanje in potrjevanje funkcionalnosti programske opreme in kode za programsko opremo, ki se uporablja v vozilu, so ustrezni. |
| --- | --- |

7.1.3.3

postopki, ki se uporabljajo za preverjanje in potrjevanje funkcionalnosti programske opreme in kode za programsko opremo, ki se uporablja v vozilu, so ustrezni.

| 7.1.4 | Dodatne zahteve za posodobitve programske opreme po zraku |
| --- | --- |

7.1.4

Dodatne zahteve za posodobitve programske opreme po zraku

| 7.1.4.1 | Proizvajalec vozila prikaže procese in postopke, s katerimi bo ocenil, da posodobitve po zraku ne bodo vplivale na varnost, če se izvajajo med vožnjo. |
| --- | --- |

7.1.4.1

Proizvajalec vozila prikaže procese in postopke, s katerimi bo ocenil, da posodobitve po zraku ne bodo vplivale na varnost, če se izvajajo med vožnjo.

| 7.1.4.2 | Proizvajalec vozila prikaže procese in postopke, s katerimi bo zagotovil, da se v primeru, ko bo za posodobitev po zraku potrebno posebno strokovno ali zahtevno dejanje, na primer ponovno umerjanje senzorja po programiranju, da bi bilo mogoče dokončati postopek posodobitve, posodobitev lahko nadaljuje le, če je prisotna oseba, ki je usposobljena za to dejanje, ali če taka oseba nadzoruje postopek. |
| --- | --- |

7.1.4.2

Proizvajalec vozila prikaže procese in postopke, s katerimi bo zagotovil, da se v primeru, ko bo za posodobitev po zraku potrebno posebno strokovno ali zahtevno dejanje, na primer ponovno umerjanje senzorja po programiranju, da bi bilo mogoče dokončati postopek posodobitve, posodobitev lahko nadaljuje le, če je prisotna oseba, ki je usposobljena za to dejanje, ali če taka oseba nadzoruje postopek.

| 7.2 | Zahteve za tip vozila |
| --- | --- |

7.2

Zahteve za tip vozila

| 7.2.1 | Zahteve za posodobitve programske opreme |
| --- | --- |

7.2.1

Zahteve za posodobitve programske opreme

| 7.2.1.1 | Pristnost in celovitost posodobitev programske opreme sta zaščiteni, da bi razumno preprečili njuno ogrožanje in razumno preprečili neveljavne posodobitve. |
| --- | --- |

7.2.1.1

Pristnost in celovitost posodobitev programske opreme sta zaščiteni, da bi razumno preprečili njuno ogrožanje in razumno preprečili neveljavne posodobitve.

| 7.2.1.2 | Kadar tip vozila uporablja RXSWIN: |
| --- | --- |

7.2.1.2

Kadar tip vozila uporablja RXSWIN:

| 7.2.1.2.1 | je vsaka RXSWIN enoznačno prepoznavna. Kadar proizvajalec vozila spremeni programsko opremo, ki zadeva homologacijo, se RXSWIN posodobi, če pride do razširitve homologacije ali nove homologacije; |
| --- | --- |

7.2.1.2.1

je vsaka RXSWIN enoznačno prepoznavna. Kadar proizvajalec vozila spremeni programsko opremo, ki zadeva homologacijo, se RXSWIN posodobi, če pride do razširitve homologacije ali nove homologacije;

| 7.2.1.2.2 | je vsaka RXSWIN enostavno berljiva na standardiziran način z uporabo elektronskega komunikacijskega vmesnika, vsaj prek standardnega vmesnika (vrata OBD).
  Če RXSWIN ni na vozilu, proizvajalec homologacijskemu organu navede različice programske opreme vozila ali posamezne elektronske krmilne enote s povezavo na ustrezne homologacije. Ta navedba se posodobi vsakič, ko se posodobijo v njej navedene različice programske opreme. V tem primeru so različice programske opreme enostavno berljive na standardiziran način z uporabo elektronskega komunikacijskega vmesnika, vsaj prek standardnega vmesnika (vrata OBD); |
| --- | --- |

7.2.1.2.2

je vsaka RXSWIN enostavno berljiva na standardiziran način z uporabo elektronskega komunikacijskega vmesnika, vsaj prek standardnega vmesnika (vrata OBD).

Če RXSWIN ni na vozilu, proizvajalec homologacijskemu organu navede različice programske opreme vozila ali posamezne elektronske krmilne enote s povezavo na ustrezne homologacije. Ta navedba se posodobi vsakič, ko se posodobijo v njej navedene različice programske opreme. V tem primeru so različice programske opreme enostavno berljive na standardiziran način z uporabo elektronskega komunikacijskega vmesnika, vsaj prek standardnega vmesnika (vrata OBD);

| 7.2.1.2.3 | proizvajalec vozila zaščiti RXSWIN in/ali različice programske opreme na vozilu pred nepooblaščenimi spremembami. V času homologacije se zaupno zagotovijo sredstva za zaščito pred nepooblaščenimi spremembami RXSWIN in/ali različic programske opreme, ki jih je izbral proizvajalec vozila. |
| --- | --- |

7.2.1.2.3

proizvajalec vozila zaščiti RXSWIN in/ali različice programske opreme na vozilu pred nepooblaščenimi spremembami. V času homologacije se zaupno zagotovijo sredstva za zaščito pred nepooblaščenimi spremembami RXSWIN in/ali različic programske opreme, ki jih je izbral proizvajalec vozila.

| 7.2.2 | Dodatne zahteve za posodobitve po zraku |
| --- | --- |

7.2.2

Dodatne zahteve za posodobitve po zraku

| 7.2.2.1 | Glede posodobitev programske opreme ima vozilo naslednje funkcije: |
| --- | --- |

7.2.2.1

Glede posodobitev programske opreme ima vozilo naslednje funkcije:

| 7.2.2.1.1 | proizvajalec vozila zagotovi, da lahko vozilo obnovi sisteme na prejšnjo različico v primeru neuspešne ali prekinjene posodobitve ali da lahko vozilo po neuspešni ali prekinjeni posodobitvi preklopi v varno stanje; |
| --- | --- |

7.2.2.1.1

proizvajalec vozila zagotovi, da lahko vozilo obnovi sisteme na prejšnjo različico v primeru neuspešne ali prekinjene posodobitve ali da lahko vozilo po neuspešni ali prekinjeni posodobitvi preklopi v varno stanje;

| 7.2.2.1.2 | proizvajalec vozila zagotovi, da se lahko posodobitve programske opreme izvajajo le, kadar ima vozilo dovolj električne energije za dokončanje postopka posodobitve (vključno z energijo, ki je potrebna za morebitno obnovitev prejšnje različice ali preklop vozila v varno stanje); |
| --- | --- |

7.2.2.1.2

proizvajalec vozila zagotovi, da se lahko posodobitve programske opreme izvajajo le, kadar ima vozilo dovolj električne energije za dokončanje postopka posodobitve (vključno z energijo, ki je potrebna za morebitno obnovitev prejšnje različice ali preklop vozila v varno stanje);

| 7.2.2.1.3 | kadar lahko izvedba posodobitve vpliva na varnost vozila, proizvajalec vozila dokaže, kako bo posodobitev varno izvedena. To se doseže s tehničnimi sredstvi, ki zagotavljajo, da je vozilo v stanju, ko je mogoče posodobitev varno izvesti. |
| --- | --- |

7.2.2.1.3

kadar lahko izvedba posodobitve vpliva na varnost vozila, proizvajalec vozila dokaže, kako bo posodobitev varno izvedena. To se doseže s tehničnimi sredstvi, ki zagotavljajo, da je vozilo v stanju, ko je mogoče posodobitev varno izvesti.

| 7.2.2.2 | Proizvajalec vozila dokaže, da je uporabnik vozila lahko obveščen o posodobitvi, preden se ta izvede. Informacije, ki so na voljo, vsebujejo:






  (a) | namen posodobitve. To lahko vključuje kritičnost posodobitve in podatek, ali je posodobitev namenjena odpoklicu, varnosti in/ali zaščiti; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.2

Proizvajalec vozila dokaže, da je uporabnik vozila lahko obveščen o posodobitvi, preden se ta izvede. Informacije, ki so na voljo, vsebujejo:

(a)

namen posodobitve. To lahko vključuje kritičnost posodobitve in podatek, ali je posodobitev namenjena odpoklicu, varnosti in/ali zaščiti;

| (b) | kakršne koli spremembe, izvedene s posodobitvijo funkcij vozila; |
| --- | --- |

(b)

kakršne koli spremembe, izvedene s posodobitvijo funkcij vozila;

| (c) | pričakovani čas za dokončanje izvedbe posodobitve; |
| --- | --- |

(c)

pričakovani čas za dokončanje izvedbe posodobitve;

| (d) | vse funkcije vozila, ki med izvedbo posodobitve morda ne bodo na voljo; |
| --- | --- |

(d)

vse funkcije vozila, ki med izvedbo posodobitve morda ne bodo na voljo;

| (e) | vsa navodila, ki lahko uporabniku vozila pomagajo pri varni izvedbi posodobitve. |
| --- | --- |

(e)

vsa navodila, ki lahko uporabniku vozila pomagajo pri varni izvedbi posodobitve.

V primeru skupin posodobitev s podobno vsebino lahko ena informacija zajema skupino.

| 7.2.2.3 | Če izvedba posodobitve med vožnjo morda ni varna, proizvajalec vozila dokaže, kako bo:






  (a) | zagotovil, da vozila ni mogoče voziti med izvedbo posodobitve; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.3

Če izvedba posodobitve med vožnjo morda ni varna, proizvajalec vozila dokaže, kako bo:

(a)

zagotovil, da vozila ni mogoče voziti med izvedbo posodobitve;

| (b) | zagotovil, da voznik ne more uporabljati nobene funkcije vozila, ki bi vplivala na varnost vozila ali uspešno izvedbo posodobitve. |
| --- | --- |

(b)

zagotovil, da voznik ne more uporabljati nobene funkcije vozila, ki bi vplivala na varnost vozila ali uspešno izvedbo posodobitve.

| 7.2.2.4 | Po izvedbi posodobitve proizvajalec vozila dokaže, kako se bo izvajalo naslednje:






  (a) | uporabnik vozila je lahko obveščen o uspešni (ali neuspešni) posodobitvi; |
| --- | --- | --- |

7.2.2.4

Po izvedbi posodobitve proizvajalec vozila dokaže, kako se bo izvajalo naslednje:

(a)

uporabnik vozila je lahko obveščen o uspešni (ali neuspešni) posodobitvi;

| (b) | uporabnik vozila je lahko obveščen o izvedenih spremembah in vseh s tem povezanih posodobitvah uporabniškega priročnika (če je ustrezno). |
| --- | --- |

(b)

uporabnik vozila je lahko obveščen o izvedenih spremembah in vseh s tem povezanih posodobitvah uporabniškega priročnika (če je ustrezno).

| 7.2.2.5 | Vozilo zagotovi, da morajo biti pred izvedbo posodobitve programske opreme izpolnjeni osnovni pogoji. |
| --- | --- |

7.2.2.5

Vozilo zagotovi, da morajo biti pred izvedbo posodobitve programske opreme izpolnjeni osnovni pogoji.

8.   SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 8.1 | Vsaka sprememba tipa vozila, ki vpliva na njegovo tehnično zmogljivost in/ali dokumentacijo, zahtevano v tem pravilniku, se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo. Homologacijski organ lahko nato: |
| --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba tipa vozila, ki vpliva na njegovo tehnično zmogljivost in/ali dokumentacijo, zahtevano v tem pravilniku, se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo. Homologacijski organ lahko nato:

| 8.1.1 | meni, da so izvedene spremembe še vedno v skladu z zahtevami in dokumentacijo predhodne homologacije, ali |
| --- | --- |

8.1.1

meni, da so izvedene spremembe še vedno v skladu z zahtevami in dokumentacijo predhodne homologacije, ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preizkuse, zahteva dodatno poročilo o preizkusu. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preizkuse, zahteva dodatno poročilo o preizkusu.

| 8.1.3 | Potrditev, razširitev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb sporoči s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za tako razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.1.3

Potrditev, razširitev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb sporoči s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za tako razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev: |
| --- | --- |

9.1

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 9.1.1 | Imetnik homologacije zagotovi, da se rezultati preizkusov o skladnosti proizvodnje zapisujejo in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom ali njegovo tehnično službo. To obdobje ne sme biti daljše od deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje. |
| --- | --- |

9.1.1

Imetnik homologacije zagotovi, da se rezultati preizkusov o skladnosti proizvodnje zapisujejo in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno s homologacijskim organom ali njegovo tehnično službo. To obdobje ne sme biti daljše od deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje.

| 9.1.2 | Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na tri leta. |
| --- | --- |

9.1.2

Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na tri leta.

| 9.1.3 | Homologacijski organ ali njegova tehnična služba redno potrjuje, da so uporabljeni postopki in odločitve proizvajalca vozila skladni, zlasti kadar se proizvajalec vozila odloči, da homologacijskega organa ali njegove tehnične službe ne bo obvestil o posodobitvi. To je mogoče doseči z vzorčenjem. |
| --- | --- |

9.1.3

Homologacijski organ ali njegova tehnična služba redno potrjuje, da so uporabljeni postopki in odločitve proizvajalca vozila skladni, zlasti kadar se proizvajalec vozila odloči, da homologacijskega organa ali njegove tehnične službe ne bo obvestil o posodobitvi. To je mogoče doseči z vzorčenjem.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz tega pravilnika niso izpolnjene ali če vzorčna vozila niso skladna z zahtevami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz tega pravilnika niso izpolnjene ali če vzorčna vozila niso skladna z zahtevami iz tega pravilnika.

| 10.2 | Če homologacijski organ prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelil, o tem nemudoma uradno obvesti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

10.2

Če homologacijski organ prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelil, o tem nemudoma uradno obvesti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

11.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

| 11.1 | Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega obrazca, ki na koncu vsebuje z velikimi črkami napisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“, opremljeno s podpisom in datumom. |
| --- | --- |

11.1

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom homologacijskega obrazca, ki na koncu vsebuje z velikimi črkami napisano opombo „PRENEHANJE PROIZVODNJE“, opremljeno s podpisom in datumom.

12.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKI PREIZKUS, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

| 12.1 | Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah. |
| --- | --- |

12.1

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije v drugih državah.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6.

2

---

PRILOGA 1

Opisni list

Naslednje informacije, če so potrebne, se predložijo v treh izvodih skupaj s seznamom priloženih dokumentov. Vse risbe so v ustreznem merilu in dovolj podrobne ter v formatu A4 ali zložene na ta format. Morebitne fotografije morajo biti dovolj podrobne.

1.

Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

2.

(Tip je tip v postopku homologacije, trgovska oznaka se nanaša na proizvod, v katerem se uporablja homologirani tip.)

3.

Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu: ...

4.

Mesto navedene oznake: ...

5.

Kategorije vozila: ...

6.

Naziv in naslov proizvajalca / zastopnika proizvajalca: ...

7.

Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

8.

Fotografije in/ali risbe reprezentativnega vozila: ...

9.

Posodobitve programske opreme

9.1

Splošni konstrukcijski podatki o tipu vozila: ...

9.2

Številka potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme: ...

9.3

Varnostni ukrepi

9.3.1

Dokumenti za tip vozila v postopku homologacije, v katerih je opisano, kako bo postopek posodobitve varno izveden ...

9.3.2

Dokumenti za tip vozila v postopku homologacije, v katerih je opisano, da so RXSWIN na vozilu zaščitene pred nepooblaščenimi manipulacijami...

9.4

Posodobitve programske opreme po zraku

9.4.1

Dokumenti za tip vozila v postopku homologacije, v katerih je opisano, kako bo postopek posodobitve varno izveden...

9.4.2

Podatek, kako je lahko uporabnik vozila obveščen o posodobitvi pred njeno izvedbo in po njej ...

Dodatek 1 k Prilogi 1

Vzorec izjave o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme

Izjava proizvajalca o skladnosti z zahtevami glede sistema za upravljanje posodobitev programske opreme

Naziv proizvajalca: ...

Naslov proizvajalca: ...

... ... ... ... ...(naziv proizvajalca) potrjujem, da so potrebni postopki za skladnost z zahtevami glede sistema za upravljanje posodobitev programske opreme iz odstavka 7.1 Pravilnika ZN št. 156 vzpostavljeni in bodo vzdrževani.

V/na: ................................................ (kraj)

Datum: ...

Ime podpisnika: ...

Funkcija podpisnika: ...

................................................

(Žig in podpis zastopnika proizvajalca)

---

PRILOGA 2

Sporočilo

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 13

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| o (2): | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  preklicani homologaciji z učinkom od dd. mm. llll
  zavrnjeni homologaciji
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

preklicani homologaciji z učinkom od dd. mm. llll

zavrnjeni homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila v skladu s Pravilnikom ZN št. 156

Št. homologacije: ...

Št. razširitve: ...

Razlog za razširitev: ...

1.

Znamka (blagovno ime proizvajalca): ...

2.

Tip in splošne trgovske oznake ...

3.

Oznake za identifikacijo tipa, če je oznaka na vozilu: ...

3.1

Mesto navedene oznake: ...

4.

Kategorije vozila: ...

5.

Naziv in naslov proizvajalca / zastopnika proizvajalca: ...

6.

Nazivi in naslovi proizvodnih obratov: ...

7.

Številka potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme: ...

8.

Posodobitve programske opreme po zraku vključene (da/ne): ...

9.

Tehnična služba, pristojna za izvajanje preizkusov: ...

10.

Datum poročila o preizkusu: ...

11.

Številka poročila o preizkusu: ...

12.

Morebitne opombe: ...

13.

Kraj: ...

14.

Datum: ...

15.

Podpis: ...

16.

Priložen je seznam opisne dokumentacije, ki je shranjen pri homologacijskem organu in se lahko pridobi na zahtevo:

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o oznaki (sprotna opomba) v tem pravilniku).

1

(2)  Neustrezno prečrtajte.

2

---

PRILOGA 3

Namestitev homologacijske oznake

VZOREC A

(Glej odstavek 4.2 tega pravilnika)

Image 14

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, pritrjena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip cestnega vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 156 in pod homologacijsko številko 001234. Prvi dve števki številke homologacije pomenita, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz tega pravilnika v njegovi prvotni obliki (00).

---

PRILOGA 4

Vzorec potrdila o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme

Potrdilo o skladnosti za sistem za upravljanje posodobitev programske opreme

s Pravilnikom ZN št. 156

Številka potrdila [referenčna številka]

[....... homologacijski organ]

potrjuje, da

proizvajalec: ...

naslov proizvajalca: ...

izpolnjuje določbe Pravilnika ZN št. 156.

Preverjanje je dne: ...

opravil (naziv in naslov homologacijskega organa): ...

Številka poročila: ...

To potrdilo velja do [......................................................datum]

V [......................................................kraj]

dne [......................................................datum]

[......................................................podpis]

---

| 9.3.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 82/75 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 82/75

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum začetka veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Pravilnik ZN št. 157 – Enotne določbe o homologaciji motornih vozil glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu [2021/389]

Datum začetka veljavnosti: 22. januar 2021

Ta dokument je mišljen zgolj kot dokumentacijsko orodje. Verodostojno in pravno zavezujoče besedilo je: ECE/TRANS/WP.29/2020/81.

VSEBINA

PRAVILNIK

Uvod

| 1. | Področje uporabe in namen |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Varnost sistema in odziv v primeru okvare sistema |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vmesnik človek-stroj / informacije o vozniku |
| --- | --- |

6.

| 7. | Zaznavanje predmetov in dogodkov ter odziv nanje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kibernetska varnost in posodobitve programske opreme |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sprememba tipa vozila in razširitev homologacije |
| --- | --- |

10.

| 11. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nazivi in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

14.

PRILOGE

| 1 | Sporočilo |
| --- | --- |

1

| 2 | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2

| 3 | (rezervirano) |
| --- | --- |

3

| 4 | Posebne zahteve, ki jih je treba uporabiti za varnostne vidike elektronskih nadzornih sistemov in presoje |
| --- | --- |

4

| 5 | Specifikacije za preizkušanje za sisteme za samodejno ohranjanje voznega pasu |
| --- | --- |

5

UVOD

Namen Pravilnika je določiti enotne določbe o homologaciji motornih vozil glede na sisteme za samodejno ohranjanje voznega pasu.

Sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu upravlja prečno in vzdolžno premikanje vozila, in sicer za daljši čas in brez nadaljnjega ukaza voznika. Kadar je aktiviran, ima primarni nadzor nad vozilom.

Ta pravilnik je prvi regulativni korak za avtomatizirani vozni sistem (kot je opredeljen v ECE/TRANS/WP.29/1140) v prometu, zato vsebuje inovativne določbe, namenjene obravnavi kompleksnosti, povezane z oceno varnosti sistema. Vsebuje upravne določbe, primerne za homologacijo, tehnične zahteve, določbe glede presoje in poročanja ter določbe glede preizkušanja.

Sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu se lahko aktivira pod določenimi pogoji samo na cestah, ki so prepovedane za pešce in kolesarje ter ki so konstrukcijsko opremljene s fizično ločnico za ločitev prometa, ki se premika v nasprotnih smereh, in preprečuje, da bi prometni tok presekal pot vozila. V prvem koraku prvotno besedilo tega pravilnika omejuje operativno hitrost na največ 60 km/h in se uporablja za osebne avtomobile (vozila kategorije M1).

1

Ta pravilnik vključuje splošne zahteve glede varnosti sistema in odziva v primeru okvare sistema. Ko je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu aktiviran, vozi namesto voznika, tj. obvladuje vse situacije, vključno z okvarami, in ne sme ogroziti varnosti potnikov v vozilu ali drugih udeležencev v prometu. Vendar lahko voznik kadar koli razveljavi delovanje sistema.

Pravilnik določa tudi zahteve glede tega, kako voznik varno prevzame vožnjo od sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, vključno z zmožnostjo, da se sistem ustavi, če se voznik ustrezno ne odzove.

Nazadnje, ta pravilnik vključuje zahteve glede vmesnika človek-stroj, da se prepreči nesporazum ali zloraba s strani voznika. Pravilnik se na primer določa, da se zasloni v vozilu, ki jih voznik med delovanjem sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu uporablja za druge dejavnosti, razen za vožnjo, samodejno začasno ustavijo, takoj ko sistem izda zahtevo za prenos upravljanja. Ti ukrepi ne posegajo v pravila ravnanja voznika glede tega, kako uporabljati te sisteme v pogodbenicah, o čemer se trenutno razpravlja na Svetovnem forumu za varnost v cestnem prometu (WP.1) v času priprave tega dokumenta (glej npr. revizijo 1 neformalnega dokumenta 4 z 78. zasedanja WP.1).

1.   PODROČJE UPORABE IN NAMEN

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za homologacijo vozil kategorije M1 (1) glede na njihov sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu. |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za homologacijo vozil kategorije M1

1

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu“ za uporabo pri nizkih hitrostih je sistem, ki ga aktivira voznik in ki ohranja vozilo na njegovem pasu pri potovalni hitrosti 60 km/h ali manj z upravljanjem prečnega in vzdolžnega premikanja vozila, in sicer za daljši čas in brez potrebe po nadaljnjem dejanju voznika.
  V tem pravilniku se sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu imenuje tudi „sistem“; |
| --- | --- |

2.1

„sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu“ za uporabo pri nizkih hitrostih je sistem, ki ga aktivira voznik in ki ohranja vozilo na njegovem pasu pri potovalni hitrosti 60 km/h ali manj z upravljanjem prečnega in vzdolžnega premikanja vozila, in sicer za daljši čas in brez potrebe po nadaljnjem dejanju voznika.

V tem pravilniku se sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu imenuje tudi „sistem“;

| 2.1.1 | „tip vozila glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu“ pomeni kategorijo vozil, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  (a) | lastnostih vozila, ki znatno vplivajo na delovanje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

„tip vozila glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu“ pomeni kategorijo vozil, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

(a)

lastnostih vozila, ki znatno vplivajo na delovanje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu;

| (b) | značilnostih sistema in zasnovi sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu; |
| --- | --- |

(b)

značilnostih sistema in zasnovi sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu;

| 2.2 | „zahteva za prenos upravljanja“ je logičen in intuitiven postopek za prenos dinamične vožnje (DDT) s sistema (avtomatizirano upravljanje) na človeškega voznika (ročno upravljanje). To zahtevo sistem naslovi na človeškega voznika; |
| --- | --- |

2.2

„zahteva za prenos upravljanja“ je logičen in intuitiven postopek za prenos dinamične vožnje (DDT) s sistema (avtomatizirano upravljanje) na človeškega voznika (ročno upravljanje). To zahtevo sistem naslovi na človeškega voznika;

| 2.3 | „faza prenosa“ pomeni trajanje zahteve za prenos upravljanja; |
| --- | --- |

2.3

„faza prenosa“ pomeni trajanje zahteve za prenos upravljanja;

| 2.4 | „načrtovan dogodek“ je okoliščina, ki je znana vnaprej, na primer v času aktiviranja, kot je točka potovanja (npr. izvoz z avtoceste) itd., pri kateri je potrebna zahteva za prenos upravljanja; |
| --- | --- |

2.4

„načrtovan dogodek“ je okoliščina, ki je znana vnaprej, na primer v času aktiviranja, kot je točka potovanja (npr. izvoz z avtoceste) itd., pri kateri je potrebna zahteva za prenos upravljanja;

| 2.5 | „nenačrtovan dogodek“ je okoliščina, ki ni znana vnaprej, vendar se predvideva, da se bo zelo verjetno pojavila, na primer cestno gradbišče, neugodni vremenski pogoji, bližajoče se intervencijsko vozilo, manjkajoča označba voznega pasu ali tovor, ki pade s tovornjaka (trk), pri kateri je potrebna zahteva za prenos upravljanja; |
| --- | --- |

2.5

„nenačrtovan dogodek“ je okoliščina, ki ni znana vnaprej, vendar se predvideva, da se bo zelo verjetno pojavila, na primer cestno gradbišče, neugodni vremenski pogoji, bližajoče se intervencijsko vozilo, manjkajoča označba voznega pasu ali tovor, ki pade s tovornjaka (trk), pri kateri je potrebna zahteva za prenos upravljanja;

| 2.6 | „tveganje neizogibnega trka“ opisuje okoliščino ali dogodek, ki vodi do trka vozila z drugim udeležencem v prometu ali oviro, ki se ji ni mogoče izogniti z zahtevo za pojemek, manjši od 5 m/s2; |
| --- | --- |

2.6

„tveganje neizogibnega trka“ opisuje okoliščino ali dogodek, ki vodi do trka vozila z drugim udeležencem v prometu ali oviro, ki se ji ni mogoče izogniti z zahtevo za pojemek, manjši od 5 m/s2

| 2.7 | „zaviranje za zmanjšanje tveganja“ pomeni postopek za zmanjšanje tveganj v prometu, ki ga sistem samodejno izvede po zahtevi za prenos upravljanja brez odziva voznika ali v primeru hude okvare sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu ali vozila; |
| --- | --- |

2.7

„zaviranje za zmanjšanje tveganja“ pomeni postopek za zmanjšanje tveganj v prometu, ki ga sistem samodejno izvede po zahtevi za prenos upravljanja brez odziva voznika ali v primeru hude okvare sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu ali vozila;

| 2.8 | „hitro zaviranje v sili“ je zaviranje, ki ga sistem izvede v primeru dogodka, ki za vozilo predstavlja tveganje neizogibnega trka, njegov namen pa se je izogniti trku ali ga ublažiti; |
| --- | --- |

2.8

„hitro zaviranje v sili“ je zaviranje, ki ga sistem izvede v primeru dogodka, ki za vozilo predstavlja tveganje neizogibnega trka, njegov namen pa se je izogniti trku ali ga ublažiti;

| 2.9 | Hitrost |
| --- | --- |

2.9

Hitrost

| 2.9.1 | „opredeljena najvišja hitrost“ je hitrost, ki jo je navedel proizvajalec, do katere sistem deluje v optimalnih pogojih; |
| --- | --- |

2.9.1

„opredeljena najvišja hitrost“ je hitrost, ki jo je navedel proizvajalec, do katere sistem deluje v optimalnih pogojih;

| 2.9.2 | „najvišja operativna hitrost“ je hitrost, ki jo izbere sistem in do katere ta sistem deluje v trenutnih okoljskih pogojih in pogojih tipal. To je najvišja hitrost vozila, pri kateri je lahko sistem aktiven, določi pa se glede na zmogljivost sistema zaznavanja in okoljske pogoje; |
| --- | --- |

2.9.2

„najvišja operativna hitrost“ je hitrost, ki jo izbere sistem in do katere ta sistem deluje v trenutnih okoljskih pogojih in pogojih tipal. To je najvišja hitrost vozila, pri kateri je lahko sistem aktiven, določi pa se glede na zmogljivost sistema zaznavanja in okoljske pogoje;

| 2.9.3 | „trenutna hitrost“ ali „hitrost“ je trenutna hitrost, ki jo sistem izbere zaradi prometa; |
| --- | --- |

2.9.3

„trenutna hitrost“ ali „hitrost“ je trenutna hitrost, ki jo sistem izbere zaradi prometa;

| 2.10 | „območje zaznavanja“ sistema zaznavanja je razdalja, na kateri lahko sistem zanesljivo prepozna cilj, pri čemer se upošteva poslabšanje sestavnih delov sistema zaznavanja zaradi časa in uporabe v celotni življenjski dobi vozila, in ustvari krmilni signal; |
| --- | --- |

2.10

„območje zaznavanja“ sistema zaznavanja je razdalja, na kateri lahko sistem zanesljivo prepozna cilj, pri čemer se upošteva poslabšanje sestavnih delov sistema zaznavanja zaradi časa in uporabe v celotni življenjski dobi vozila, in ustvari krmilni signal;

| 2.11 | Okvare |
| --- | --- |

2.11

Okvare

| 2.11.1 | „okvara sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu“ je kakršna koli posamezna okvara, specifična za delovanje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu (npr. okvara posameznega tipala, izguba podatkov, potrebnih za izračun vozne poti vozila); |
| --- | --- |

2.11.1

„okvara sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu“ je kakršna koli posamezna okvara, specifična za delovanje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu (npr. okvara posameznega tipala, izguba podatkov, potrebnih za izračun vozne poti vozila);

| 2.11.2 | „stanje okvare“ je stanje delovanja sistema, v katerem sistem deluje z okvaro sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu; |
| --- | --- |

2.11.2

„stanje okvare“ je stanje delovanja sistema, v katerem sistem deluje z okvaro sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu;

| 2.11.3 | „huda okvara sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu“ je okvara, specifična za delovanje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, ki vpliva na varno delovanje sistema v stanju okvare in za katero je verjetnost pojava zelo majhna, izraz pa se običajno uporablja za bistvene sestavne dele, kot je na primer elektronska krmilna enota. Okvare posameznih tipal se za take štejejo samo, če jih spremlja drug dejavnik vpliva, ki vpliva na varno delovanje sistema; |
| --- | --- |

2.11.3

„huda okvara sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu“ je okvara, specifična za delovanje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, ki vpliva na varno delovanje sistema v stanju okvare in za katero je verjetnost pojava zelo majhna, izraz pa se običajno uporablja za bistvene sestavne dele, kot je na primer elektronska krmilna enota. Okvare posameznih tipal se za take štejejo samo, če jih spremlja drug dejavnik vpliva, ki vpliva na varno delovanje sistema;

| 2.11.4 | „huda okvara vozila“ je vsaka okvara vozila (npr. električna, mehanična), ki vpliva na sposobnost sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, da izvaja dinamično vožnjo, in bi vplivala tudi na ročno upravljanje vozila (npr. izguba napajanja, okvara zavornega sistema, nenadna izguba tlaka v pnevmatikah); |
| --- | --- |

2.11.4

„huda okvara vozila“ je vsaka okvara vozila (npr. električna, mehanična), ki vpliva na sposobnost sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, da izvaja dinamično vožnjo, in bi vplivala tudi na ročno upravljanje vozila (npr. izguba napajanja, okvara zavornega sistema, nenadna izguba tlaka v pnevmatikah);

| 2.12 | „samopreverjanje“ pomeni integrirano funkcijo, ki zvezno preverja pravilno delovanje sistema in območje zaznavanja pri sistemu zaznavanja; |
| --- | --- |

2.12

„samopreverjanje“ pomeni integrirano funkcijo, ki zvezno preverja pravilno delovanje sistema in območje zaznavanja pri sistemu zaznavanja;

| 2.13 | „razveljavitev delovanja sistema“ s strani voznika pomeni stanje, ko voznik poseže v upravljanje, ta poseg pa ima prednost pred vzdolžnim ali prečnim upravljanjem vozila, medtem ko je sistem še vedno aktiven; |
| --- | --- |

2.13

„razveljavitev delovanja sistema“ s strani voznika pomeni stanje, ko voznik poseže v upravljanje, ta poseg pa ima prednost pred vzdolžnim ali prečnim upravljanjem vozila, medtem ko je sistem še vedno aktiven;

| 2.14 | „dinamična vožnja“ je upravljanje in izvajanje vseh vzdolžnih in prečnih premikov vozila; |
| --- | --- |

2.14

„dinamična vožnja“ je upravljanje in izvajanje vseh vzdolžnih in prečnih premikov vozila;

| 2.15 | „sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo“ omogoča določanje interakcij med sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu in človeškim voznikom; |
| --- | --- |

2.15

„sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo“ omogoča določanje interakcij med sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu in človeškim voznikom;

| 2.16 | „življenjska doba sistema“ je obdobje, v katerem je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu na voljo kot funkcija v vozilu; |
| --- | --- |

2.16

„življenjska doba sistema“ je obdobje, v katerem je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu na voljo kot funkcija v vozilu;

| 2.17 | „pojavi“ v okviru določb o sistemu za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo iz odstavka 8 pomenijo dejanje ali primer nastalega dogodka ali incidenta, zaradi katerega je potrebno shranjevanje v sistemu za shranjevanje podatkov; |
| --- | --- |

2.17

„pojavi“ v okviru določb o sistemu za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo iz odstavka 8 pomenijo dejanje ali primer nastalega dogodka ali incidenta, zaradi katerega je potrebno shranjevanje v sistemu za shranjevanje podatkov;

| 2.18 | „identifikacijska številka programske opreme R157 (R157 SWIN)“ pomeni namenski identifikator, ki ga določi proizvajalec vozila in predstavlja informacije o programski opremi elektronskega nadzornega sistema, ki zadeva homologacijo, ter prispeva k značilnostim vozila, ki zadevajo homologacijo v skladu s Pravilnikom ZN št. 157; |
| --- | --- |

2.18

„identifikacijska številka programske opreme R157 (R157

| 2.19 | „elektronski krmilni sistem“ pomeni kombinacijo enot, zasnovanih za sodelovanje pri izvajanju navedene funkcije samodejnega ohranjanja voznega pasu z elektronsko obdelavo podatkov. Taki sistemi, ki se pogosto upravljajo s programsko opremo, so sestavljeni iz samostojnih funkcionalnih sestavnih delov, kot so tipala, elektronske upravljalne enote in sprožila, ter so povezani prek povezav za prenos. Vsebujejo lahko mehanske, elektropnevmatske ali elektrohidravlične elemente; |
| --- | --- |

2.19

„elektronski krmilni sistem“ pomeni kombinacijo enot, zasnovanih za sodelovanje pri izvajanju navedene funkcije samodejnega ohranjanja voznega pasu z elektronsko obdelavo podatkov. Taki sistemi, ki se pogosto upravljajo s programsko opremo, so sestavljeni iz samostojnih funkcionalnih sestavnih delov, kot so tipala, elektronske upravljalne enote in sprožila, ter so povezani prek povezav za prenos. Vsebujejo lahko mehanske, elektropnevmatske ali elektrohidravlične elemente;

| 2.20 | „programska oprema“ pomeni del elektronskega nadzornega sistema, ki je sestavljen iz digitalnih podatkov in navodil. |
| --- | --- |

2.20

„programska oprema“ pomeni del elektronskega nadzornega sistema, ki je sestavljen iz digitalnih podatkov in navodil.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

| 3.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju: |
| --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju:

| 3.2.1 | opis tipa vozila glede na elemente iz odstavka 2.1.1, skupaj z dokumentacijo v skladu s Prilogo 4, ki omogoča dostop do osnovne zasnove sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu in do načinov, na katere je ta sistem povezan z drugimi sistemi vozila ali na katere neposredno krmili izhodne spremenljivke. Navedejo se številke in/ali simboli, ki označujejo tip vozila. |
| --- | --- |

3.2.1

opis tipa vozila glede na elemente iz odstavka 2.1.1, skupaj z dokumentacijo v skladu s Prilogo 4, ki omogoča dostop do osnovne zasnove sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu in do načinov, na katere je ta sistem povezan z drugimi sistemi vozila ali na katere neposredno krmili izhodne spremenljivke. Navedejo se številke in/ali simboli, ki označujejo tip vozila.

| 3.3 | Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preizkuse. |
| --- | --- |

3.3

Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila v postopku homologacije, se predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preizkuse.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 do 9, se homologacija navedenega tipa vozila podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 do 9, se homologacija navedenega tipa vozila podeli.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka; prvi dve števki (zdaj 00, kar ustreza spremembam 00, njeni prvotni različici) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka; prvi dve števki (zdaj 00, kar ustreza spremembam 00, njeni prvotni različici) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke drugemu tipu vozila.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1, skupaj z dokumentacijo, ki jo je predložil vložnik, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zložena na ta format in v ustreznem merilu ali elektronski obliki. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1, skupaj z dokumentacijo, ki jo je predložil vložnik, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zložena na ta format in v ustreznem merilu ali elektronski obliki.

| 4.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, ki ustreza vzorcu iz Priloge 2, sestavljena iz: |
| --- | --- |

4.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, navedenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, ki ustreza vzorcu iz Priloge 2, sestavljena iz:

| 4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- |

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

| 4.5 | Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številke pravilnikov, homologacijske številke in dodatni simboli.

| 4.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno berljiva in neizbrisna.

| 4.7 | Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila ali nanjo. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila ali nanjo.

5.   VARNOST SISTEMA IN ODZIV V PRIMERU OKVARE SISTEMA

| 5.1 | Splošne zahteve
  Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 (zlasti za pogoje, ki niso preizkušeni v skladu s Prilogo 5) in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5. |
| --- | --- |

5.1

Splošne zahteve

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 (zlasti za pogoje, ki niso preizkušeni v skladu s Prilogo 5) in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

| 5.1.1 | Aktivirani sistem izvaja dinamično vožnjo, obvladuje vse situacije, vključno z okvarami, in deluje brez pretiranih tveganj za potnike v vozilu ali druge udeležence v prometu.
  Aktivirani sistem ne sme povzročiti nobenih trkov, ki jih je mogoče razumno predvideti in preprečiti. Če se je trku mogoče varno izogniti, ne da bi se povzročil drug trk, se mu je treba izogniti. Kadar je vozilo udeleženo v trku, ki ga je mogoče zaznati, se vozilo ustavi. |
| --- | --- |

5.1.1

Aktivirani sistem izvaja dinamično vožnjo, obvladuje vse situacije, vključno z okvarami, in deluje brez pretiranih tveganj za potnike v vozilu ali druge udeležence v prometu.

Aktivirani sistem ne sme povzročiti nobenih trkov, ki jih je mogoče razumno predvideti in preprečiti. Če se je trku mogoče varno izogniti, ne da bi se povzročil drug trk, se mu je treba izogniti. Kadar je vozilo udeleženo v trku, ki ga je mogoče zaznati, se vozilo ustavi.

| 5.1.2 | Aktivirani sistem deluje v skladu s prometnimi predpisi v zvezi z dinamično vožnjo v državi obratovanja. |
| --- | --- |

5.1.2

Aktivirani sistem deluje v skladu s prometnimi predpisi v zvezi z dinamično vožnjo v državi obratovanja.

| 5.1.3 | Aktivirani sistem nadzoruje sisteme, ki voznika podpirajo pri tem, da kadar koli prevzame ročno upravljanje (npr. sušenje vetrobranskega stekla, brisalci vetrobranskega stekla in luči). |
| --- | --- |

5.1.3

Aktivirani sistem nadzoruje sisteme, ki voznika podpirajo pri tem, da kadar koli prevzame ročno upravljanje (npr. sušenje vetrobranskega stekla, brisalci vetrobranskega stekla in luči).

| 5.1.4 | Zahteva za prenos upravljanja ne sme ogroziti varnosti potnikov v vozilu ali drugih udeležencev v prometu. |
| --- | --- |

5.1.4

Zahteva za prenos upravljanja ne sme ogroziti varnosti potnikov v vozilu ali drugih udeležencev v prometu.

| 5.1.5 | Če voznik med fazo prenosa ne prevzame nadzora nad dinamično vožnjo, sistem izvede zaviranje za zmanjšanje tveganja. Sistem med zaviranjem za zmanjšanje tveganja čim bolj zmanjša tveganja za varnost potnikov v vozilu in drugih udeležencev v prometu. |
| --- | --- |

5.1.5

Če voznik med fazo prenosa ne prevzame nadzora nad dinamično vožnjo, sistem izvede zaviranje za zmanjšanje tveganja. Sistem med zaviranjem za zmanjšanje tveganja čim bolj zmanjša tveganja za varnost potnikov v vozilu in drugih udeležencev v prometu.

| 5.1.6 | Sistem ves čas izvaja samopreverjanja za odkrivanje pojava okvar in potrditev delovanja sistema (npr. sistem po zagonu vozila vsaj enkrat zazna predmet na isti ali večji razdalji, kakor je navedena kot območje zaznavanja v skladu z odstavkom 7.1). |
| --- | --- |

5.1.6

Sistem ves čas izvaja samopreverjanja za odkrivanje pojava okvar in potrditev delovanja sistema (npr. sistem po zagonu vozila vsaj enkrat zazna predmet na isti ali večji razdalji, kakor je navedena kot območje zaznavanja v skladu z odstavkom 7.1).

| 5.1.7 | Magnetna in električna polja ne smejo negativno vplivati na učinkovitost sistema. To se dokaže s skladnostjo s spremembami 05 ali poznejšimi spremembami Pravilnika ZN št. 10. |
| --- | --- |

5.1.7

Magnetna in električna polja ne smejo negativno vplivati na učinkovitost sistema. To se dokaže s skladnostjo s spremembami 05 ali poznejšimi spremembami Pravilnika ZN št. 10.

| 5.1.8 | Proizvajalec sprejme ukrepe za zaščito pred zlorabo s strani voznika, ki jo je mogoče razumno predvideti, in poseganjem v sistem. |
| --- | --- |

5.1.8

Proizvajalec sprejme ukrepe za zaščito pred zlorabo s strani voznika, ki jo je mogoče razumno predvideti, in poseganjem v sistem.

| 5.1.9 | Ko sistem ne more več izpolnjevati zahtev iz tega pravilnika, se zagotovi, da sistema ni mogoče aktivirati.
  Proizvajalec navede in izvede postopek za upravljanje varnosti in stalno skladnost sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu v celotni življenjski dobi. |
| --- | --- |

5.1.9

Ko sistem ne more več izpolnjevati zahtev iz tega pravilnika, se zagotovi, da sistema ni mogoče aktivirati.

Proizvajalec navede in izvede postopek za upravljanje varnosti in stalno skladnost sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu v celotni življenjski dobi.

| 5.2 | Dinamična vožnja
  Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 (zlasti za pogoje, ki niso preizkušeni v skladu s Prilogo 5) in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5. |
| --- | --- |

5.2

Dinamična vožnja

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 (zlasti za pogoje, ki niso preizkušeni v skladu s Prilogo 5) in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

| 5.2.1 | Aktivirani sistem ohranja vozilo na njegovem voznem pasu in zagotovi, da vozilo ne prečka nobene označbe voznega pasu (zunanji rob sprednje pnevmatike do zunanjega roba označbe voznega pasu). Cilj sistema je ohraniti vozilo v stabilnem prečnem položaju na voznem pasu, da se ne bi zmedli drugi udeleženci v prometu. |
| --- | --- |

5.2.1

Aktivirani sistem ohranja vozilo na njegovem voznem pasu in zagotovi, da vozilo ne prečka nobene označbe voznega pasu (zunanji rob sprednje pnevmatike do zunanjega roba označbe voznega pasu). Cilj sistema je ohraniti vozilo v stabilnem prečnem položaju na voznem pasu, da se ne bi zmedli drugi udeleženci v prometu.

| 5.2.2 | Aktivirani sistem zazna vozilo, ki vozi poleg njega, kot je opredeljeno v odstavku 7.1.2, ter po potrebi prilagodi hitrost in/ali prečni položaj vozila na njegovem voznem pasu. |
| --- | --- |

5.2.2

Aktivirani sistem zazna vozilo, ki vozi poleg njega, kot je opredeljeno v odstavku 7.1.2, ter po potrebi prilagodi hitrost in/ali prečni položaj vozila na njegovem voznem pasu.

| 5.2.3 | Aktivirani sistem nadzoruje hitrost vozila. |
| --- | --- |

5.2.3

Aktivirani sistem nadzoruje hitrost vozila.

| 5.2.3.1 | Najvišja hitrost, do katere lahko deluje sistem, je 60 km/h. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Najvišja hitrost, do katere lahko deluje sistem, je 60 km/h.

| 5.2.3.2 | Aktivirani sistem hitrost vozila prilagodi infrastrukturnim in okoljskim pogojem (npr. ozkim polmerom ovinkov, neugodnim vremenskim pogojem). |
| --- | --- |

5.2.3.2

Aktivirani sistem hitrost vozila prilagodi infrastrukturnim in okoljskim pogojem (npr. ozkim polmerom ovinkov, neugodnim vremenskim pogojem).

| 5.2.3.3 | Aktivirani sistem zazna razdaljo do naslednjega vozila spredaj, kot je opredeljeno v odstavku 7.1.1, in prilagodi hitrost vozila, da se prepreči trk.
  Ko vozilo z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu ne miruje, sistem prilagodi hitrost, tako da prilagodi razdaljo do sprednjega vozila na istem voznem pasu, da je enaka najmanjši varnostni razdalji ali večja od nje.
  Če najmanjšega časovnega razmika zaradi drugih udeležencev v prometu začasno ni mogoče upoštevati (npr. vozilo se vriva, vodilno vozilo zmanjšuje hitrost itd.), vozilo najmanjšo varnostno razdaljo prilagodi ob prvi priložnosti brez sunkovitega zaviranja, razen če bi bilo potrebno hitro zaviranje v sili.
  Najmanjša varnostna razdalja se izračuna po naslednji formuli:
  dmin = vALKS * tfront

  Pri čemer je:







  dmin | = | najmanjša varnostna razdalja |
| --- | --- | --- | --- |
| vALKS | = | trenutna hitrost vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu v m/s |
| tfront | = | najmanjši časovni razmik v sekundah z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu in vodilnim vozilom spredaj v skladu s preglednico v nadaljevanju: |

5.2.3.3

Aktivirani sistem zazna razdaljo do naslednjega vozila spredaj, kot je opredeljeno v odstavku 7.1.1, in prilagodi hitrost vozila, da se prepreči trk.

Ko vozilo z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu ne miruje, sistem prilagodi hitrost, tako da prilagodi razdaljo do sprednjega vozila na istem voznem pasu, da je enaka najmanjši varnostni razdalji ali večja od nje.

Če najmanjšega časovnega razmika zaradi drugih udeležencev v prometu začasno ni mogoče upoštevati (npr. vozilo se vriva, vodilno vozilo zmanjšuje hitrost itd.), vozilo najmanjšo varnostno razdaljo prilagodi ob prvi priložnosti brez sunkovitega zaviranja, razen če bi bilo potrebno hitro zaviranje v sili.

Najmanjša varnostna razdalja se izračuna po naslednji formuli:

dmin = vALKS * tfront

min

ALKS

front

Pri čemer je:

dmin

min

=

najmanjša varnostna razdalja

vALKS

ALKS

=

trenutna hitrost vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu v m/s

tfront

front

=

najmanjši časovni razmik v sekundah z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu in vodilnim vozilom spredaj v skladu s preglednico v nadaljevanju:

| Trenutna hitrost vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu | Najmanjši časovni razmik | Najmanjša varnostna razdalja |
| --- | --- | --- |
| (km/h) | (m/s) | (s) | (m) |
| 7,2 | 2,0 | 1,0 | 2,0 |
| 10 | 2,78 | 1,1 | 3,1 |
| 20 | 5,56 | 1,2 | 6,7 |
| 30 | 8,33 | 1,3 | 10,8 |
| 40 | 11,11 | 1,4 | 15,6 |
| 50 | 13,89 | 1,5 | 20,8 |
| 60 | 16,67 | 1,6 | 26,7 |

Trenutna hitrost vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu

Trenutna hitrost vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu

Najmanjši časovni razmik

Najmanjši časovni razmik

Najmanjša varnostna razdalja

Najmanjša varnostna razdalja

(km/h)

(m/s)

(s)

(m)

7,2

2,0

1,0

2,0

10

2,78

1,1

3,1

20

5,56

1,2

6,7

30

8,33

1,3

10,8

40

11,11

1,4

15,6

50

13,89

1,5

20,8

60

16,67

1,6

26,7

Pri vrednostih hitrosti, ki niso navedene v preglednici, se uporabi linearna interpolacija.

Najmanjša varnostna razdalja ne glede na rezultate zgornje formule pri trenutnih hitrostih pod 2 m/s ne sme nikoli biti manjša od 2 m.

| 5.2.4 | Aktivirani sistem mora omogočati, da se vozilo popolnoma ustavi za mirujočim vozilom, mirujočim udeležencem v prometu ali blokiranim voznim pasom, da se prepreči trk. To se zagotovi do najvišje operativne hitrosti sistema. |
| --- | --- |

5.2.4

Aktivirani sistem mora omogočati, da se vozilo popolnoma ustavi za mirujočim vozilom, mirujočim udeležencem v prometu ali blokiranim voznim pasom, da se prepreči trk. To se zagotovi do najvišje operativne hitrosti sistema.

| 5.2.5 | Aktivirani sistem zazna nevarnost trka, zlasti z drugim udeležencem v prometu pred vozilom ali ob njem, zaradi vodilnega vozila, ki zmanjšuje hitrost, vozila, ki se vriva, ali ovire, ki se nenadoma pojavi, in samodejno izvede ustrezne manevre, da se čim bolj zmanjšajo tveganja za varnost potnikov v vozilu in drugih udeležencev v prometu.
  Za pogoje, ki niso določeni v odstavku 5.2.4 ali 5.2.5 ali njegovih pododstavkih, se to zagotovi vsaj do ravni, na kateri bi lahko usposobljen in previden človeški voznik zmanjšal tveganja. To se dokaže v oceni, izvedeni v skladu s Prilogo 4, in ob upoštevanju navodil iz Dodatka 3 k Prilogi 4. |
| --- | --- |

5.2.5

Aktivirani sistem zazna nevarnost trka, zlasti z drugim udeležencem v prometu pred vozilom ali ob njem, zaradi vodilnega vozila, ki zmanjšuje hitrost, vozila, ki se vriva, ali ovire, ki se nenadoma pojavi, in samodejno izvede ustrezne manevre, da se čim bolj zmanjšajo tveganja za varnost potnikov v vozilu in drugih udeležencev v prometu.

Za pogoje, ki niso določeni v odstavku 5.2.4 ali 5.2.5 ali njegovih pododstavkih, se to zagotovi vsaj do ravni, na kateri bi lahko usposobljen in previden človeški voznik zmanjšal tveganja. To se dokaže v oceni, izvedeni v skladu s Prilogo 4, in ob upoštevanju navodil iz Dodatka 3 k Prilogi 4.

| 5.2.5.1 | Aktivirani sistem se izogne trku z vodilnim vozilom, ki zmanjšuje hitrost, dokler se popolnoma ne ustavi, če se ni zmanjšala najmanjša varnostna razdalja, ki bi jo vozilo z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu prilagodilo glede na vodilno vozilo pri trenutni hitrosti zaradi vrivanja tega vodilnega vozila. |
| --- | --- |

5.2.5.1

Aktivirani sistem se izogne trku z vodilnim vozilom, ki zmanjšuje hitrost, dokler se popolnoma ne ustavi, če se ni zmanjšala najmanjša varnostna razdalja, ki bi jo vozilo z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu prilagodilo glede na vodilno vozilo pri trenutni hitrosti zaradi vrivanja tega vodilnega vozila.

| 5.2.5.2 | Aktivirani sistem se izogne trku z vrivajočim se vozilom:






  (a) | če vrivajoče se vozilo ohranja svojo vzdolžno hitrost, ki je nižja od vzdolžne hitrosti vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu; |
| --- | --- | --- |

5.2.5.2

Aktivirani sistem se izogne trku z vrivajočim se vozilom:

(a)

če vrivajoče se vozilo ohranja svojo vzdolžno hitrost, ki je nižja od vzdolžne hitrosti vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu;

| (b) | če je bilo prečno premikanje vrivajočega se vozila vidno vsaj 0,72 sekunde pred tem, ko je dosežena referenčna točka za TTCLaneIntrusion
  ; |
| --- | --- |

(b)

če je bilo prečno premikanje vrivajočega se vozila vidno vsaj 0,72 sekunde pred tem, ko je dosežena referenčna točka za TTCLaneIntrusion
  ;

TTCLaneIntrusion

| (c) | kadar razdalja med sprednjim delom vozila in zadnjim delom vrivajočega se vozila ustreza času do trka (TTC), izračunanemu po naslednji enačbi:





  Pri čemer je:







  Vrel | = | relativna hitrost med obema voziloma, ki je pozitivna za vozilo, hitrejše od vrivajočega se vozila, |
| --- | --- | --- | --- |
| TTCLaneIntrusion | = | vrednost časa do trka, ko zunanja stran pnevmatike sprednjega kolesa vrivajočega se vozila, ki je najbližje označbam voznega pasu, prečka črto 0,3 m za zunanjim robom vidne označbe voznega pasu, na katerega je zaneslo vrivajoče se vozilo. |

(c)

kadar razdalja med sprednjim delom vozila in zadnjim delom vrivajočega se vozila ustreza času do trka (TTC), izračunanemu po naslednji enačbi:

Image 15

Pri čemer je:

Vrel

rel

=

relativna hitrost med obema voziloma, ki je pozitivna za vozilo, hitrejše od vrivajočega se vozila,

TTCLaneIntrusion

LaneIntrusion

=

vrednost časa do trka, ko zunanja stran pnevmatike sprednjega kolesa vrivajočega se vozila, ki je najbližje označbam voznega pasu, prečka črto 0,3 m za zunanjim robom vidne označbe voznega pasu, na katerega je zaneslo vrivajoče se vozilo.

| 5.2.5.3 | Aktivirani sistem se izogne trku z jasno vidnim pešcem, ki prečka cesto pred vozilom.
  V primeru jasno vidnega pešca, ki prečka cesto s prečno hitrostno komponento največ 5 km/h, predvidena točka udarca pa je premaknjena za največ 0,2 m glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, se aktivirani sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izogne trku do najvišje obratovalne hitrosti sistema. |
| --- | --- |

5.2.5.3

Aktivirani sistem se izogne trku z jasno vidnim pešcem, ki prečka cesto pred vozilom.

V primeru jasno vidnega pešca, ki prečka cesto s prečno hitrostno komponento največ 5 km/h, predvidena točka udarca pa je premaknjena za največ 0,2 m glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila, se aktivirani sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izogne trku do najvišje obratovalne hitrosti sistema.

| 5.2.5.4 | Priznava se, da zahteve iz odstavka 5.2.5 morda ne bo mogoče v celoti izpolniti v pogojih, drugačnih od tistih, ki so opisani zgoraj. Vendar sistem v teh drugačnih pogojih ne sme deaktivirati ali nerazumno preklopiti strategije upravljanja. To se dokaže v skladu s Prilogo 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.5.4

Priznava se, da zahteve iz odstavka 5.2.5 morda ne bo mogoče v celoti izpolniti v pogojih, drugačnih od tistih, ki so opisani zgoraj. Vendar sistem v teh drugačnih pogojih ne sme deaktivirati ali nerazumno preklopiti strategije upravljanja. To se dokaže v skladu s Prilogo 4 k temu pravilniku.

| 5.3 | Hitro zaviranje v sili
  Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5. |
| --- | --- |

5.3

Hitro zaviranje v sili

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

| 5.3.1 | Hitro zaviranje v sili se izvede v primeru tveganja neizogibnega trka. |
| --- | --- |

5.3.1

Hitro zaviranje v sili se izvede v primeru tveganja neizogibnega trka.

| 5.3.1.1 | Vsaka zahteva sistema po vzdolžnem pojemku za več kot 5,0 m/s2 se šteje za hitro zaviranje v sili. |
| --- | --- |

5.3.1.1

Vsaka zahteva sistema po vzdolžnem pojemku za več kot 5,0 m/s2

| 5.3.2 | S tem zaviranjem vozilo zmanjšuje hitrost, dokler se po potrebi popolnoma ne ustavi in/ali se po potrebi izvede samodejni manever izogibanja.
  Če okvare vplivajo na zavorno ali krmilno zmogljivost sistema, se manever izvede z upoštevanjem preostale zmogljivosti.
  Vozilo z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu med manevrom izogibanja ne prečka označbe voznega pasu (zunanji rob sprednje pnevmatike do zunanjega roba označbe voznega pasu).
  Po manevru izogibanja si vozilo prizadeva za ponovno vzpostavitev stabilnega položaja. |
| --- | --- |

5.3.2

S tem zaviranjem vozilo zmanjšuje hitrost, dokler se po potrebi popolnoma ne ustavi in/ali se po potrebi izvede samodejni manever izogibanja.

Če okvare vplivajo na zavorno ali krmilno zmogljivost sistema, se manever izvede z upoštevanjem preostale zmogljivosti.

Vozilo z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu med manevrom izogibanja ne prečka označbe voznega pasu (zunanji rob sprednje pnevmatike do zunanjega roba označbe voznega pasu).

Po manevru izogibanja si vozilo prizadeva za ponovno vzpostavitev stabilnega položaja.

| 5.3.3 | Hitro zaviranje v sili se ne prekine, razen če tveganje neizogibnega trka preneha obstajati ali če voznik deaktivira sistem. |
| --- | --- |

5.3.3

Hitro zaviranje v sili se ne prekine, razen če tveganje neizogibnega trka preneha obstajati ali če voznik deaktivira sistem.

| 5.3.3.1 | Po prenehanju hitrega zaviranja v sili sistem deluje še naprej. |
| --- | --- |

5.3.3.1

Po prenehanju hitrega zaviranja v sili sistem deluje še naprej.

| 5.3.3.2 | Če vozilo po hitrem zaviranju v sili miruje, se vklopi signal za vklop varnostnih utripalk. Če vozilo samodejno spet spelje, se samodejno vklopi signal za izklop varnostnih utripalk. |
| --- | --- |

5.3.3.2

Če vozilo po hitrem zaviranju v sili miruje, se vklopi signal za vklop varnostnih utripalk. Če vozilo samodejno spet spelje, se samodejno vklopi signal za izklop varnostnih utripalk.

| 5.3.4 | Vozilo mora imeti logični signal, ki opozori na zaviranje v sili, opredeljen v Pravilniku ZN št. 13-H. |
| --- | --- |

5.3.4

Vozilo mora imeti logični signal, ki opozori na zaviranje v sili, opredeljen v Pravilniku ZN št. 13-H.

| 5.4 | Zahteva za prenos upravljanja in delovanje sistema med fazo prenosa
  Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 (zlasti za pogoje, ki niso preizkušeni v skladu s Prilogo 5) in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5. |
| --- | --- |

5.4

Zahteva za prenos upravljanja in delovanje sistema med fazo prenosa

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 (zlasti za pogoje, ki niso preizkušeni v skladu s Prilogo 5) in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

| 5.4.1 | Aktivirani sistem prepozna vse situacije, v katerih mora upravljanje prenesti nazaj na voznika.
  Vrste situacij, v katerih bo vozilo na voznika naslovilo zahtevo za prenos upravljanja, navede proizvajalec vozila in jih vključi v dokumentacijo v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

5.4.1

Aktivirani sistem prepozna vse situacije, v katerih mora upravljanje prenesti nazaj na voznika.

Vrste situacij, v katerih bo vozilo na voznika naslovilo zahtevo za prenos upravljanja, navede proizvajalec vozila in jih vključi v dokumentacijo v skladu s Prilogo 4.

| 5.4.2 | Zahteva za prenos upravljanja se poda tako, da je na voljo dovolj časa za varen prehod na ročno vožnjo. |
| --- | --- |

5.4.2

Zahteva za prenos upravljanja se poda tako, da je na voljo dovolj časa za varen prehod na ročno vožnjo.

| 5.4.2.1 | V primeru načrtovanega dogodka, ki bi sistemu za samodejno ohranjanje voznega pasu preprečil nadaljnje delovanje, se zahteva za prenos upravljanja poda dovolj zgodaj, da bi se, če voznik ne bi prevzel upravljanja, z zaviranjem za zmanjšanje tveganja vozilo ustavilo pred nastankom načrtovanega dogodka. |
| --- | --- |

5.4.2.1

V primeru načrtovanega dogodka, ki bi sistemu za samodejno ohranjanje voznega pasu preprečil nadaljnje delovanje, se zahteva za prenos upravljanja poda dovolj zgodaj, da bi se, če voznik ne bi prevzel upravljanja, z zaviranjem za zmanjšanje tveganja vozilo ustavilo pred nastankom načrtovanega dogodka.

| 5.4.2.2 | V primeru nenačrtovanega dogodka se zahteva za prenos upravljanja poda ob zaznavi. |
| --- | --- |

5.4.2.2

V primeru nenačrtovanega dogodka se zahteva za prenos upravljanja poda ob zaznavi.

| 5.4.2.3 | V primeru kakršne koli okvare, ki vpliva na delovanje sistema, sistem ob zaznavi takoj poda zahtevo za prenos upravljanja. |
| --- | --- |

5.4.2.3

V primeru kakršne koli okvare, ki vpliva na delovanje sistema, sistem ob zaznavi takoj poda zahtevo za prenos upravljanja.

| 5.4.3 | Med fazo prenosa sistem še naprej deluje. Sistem lahko zmanjša hitrost vozila, da zagotovi njegovo varno delovanje, vendar ga ne ustavi, razen če to zahteva okoliščina (npr. zaradi vozil ali ovir, ki ovirajo pot vozila) ali zaradi haptičnega opozorila v skladu z odstavkom 6.4.1, pri hitrostih pod 20 km/h. |
| --- | --- |

5.4.3

Med fazo prenosa sistem še naprej deluje. Sistem lahko zmanjša hitrost vozila, da zagotovi njegovo varno delovanje, vendar ga ne ustavi, razen če to zahteva okoliščina (npr. zaradi vozil ali ovir, ki ovirajo pot vozila) ali zaradi haptičnega opozorila v skladu z odstavkom 6.4.1, pri hitrostih pod 20 km/h.

| 5.4.3.1 | Ko je vozilo v mirovanju, lahko ostane v takem stanju in v 5 sekundah vklopi signal za vklop varnostnih utripalk. |
| --- | --- |

5.4.3.1

Ko je vozilo v mirovanju, lahko ostane v takem stanju in v 5 sekundah vklopi signal za vklop varnostnih utripalk.

| 5.4.3.2 | Zahteva za prenos upravljanja se med fazo prenosa stopnjuje vsaj 4 sekunde po podani zahtevi za prenos upravljanja. |
| --- | --- |

5.4.3.2

Zahteva za prenos upravljanja se med fazo prenosa stopnjuje vsaj 4 sekunde po podani zahtevi za prenos upravljanja.

| 5.4.4 | Zahteva za prenos upravljanja se prekine šele, ko je sistem deaktiviran ali ko se začne zaviranje za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

5.4.4

Zahteva za prenos upravljanja se prekine šele, ko je sistem deaktiviran ali ko se začne zaviranje za zmanjšanje tveganja.

| 5.4.4.1 | Če se voznik na zahtevo za prenos upravljanja ne odzove z deaktiviranjem sistema (kot je opisano v odstavku 6.2.4 ali 6.2.5), se 10 sekund po začetku zahteve za prenos upravljanja ali pozneje začne zaviranje za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

5.4.4.1

Če se voznik na zahtevo za prenos upravljanja ne odzove z deaktiviranjem sistema (kot je opisano v odstavku 6.2.4 ali 6.2.5), se 10 sekund po začetku zahteve za prenos upravljanja ali pozneje začne zaviranje za zmanjšanje tveganja.

| 5.4.4.1.1 | Ne glede na odstavek 5.4.4.1 se lahko v primeru hude okvare sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu ali vozila takoj začne zaviranje za zmanjšanje tveganja.
  Sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu v primeru hude okvare sistema ali vozila morda ne bo več mogel izpolnjevati zahtev tega pravilnika, vendar je njegov cilj omogočiti varen prenos upravljanja nazaj na voznika. |
| --- | --- |

5.4.4.1.1

Ne glede na odstavek 5.4.4.1 se lahko v primeru hude okvare sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu ali vozila takoj začne zaviranje za zmanjšanje tveganja.

Sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu v primeru hude okvare sistema ali vozila morda ne bo več mogel izpolnjevati zahtev tega pravilnika, vendar je njegov cilj omogočiti varen prenos upravljanja nazaj na voznika.

| 5.4.4.1.2 | Proizvajalec navede vrste hudih okvar vozila in hudih okvar sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, zaradi katerih bo sistem takoj začel zaviranje za zmanjšanje tveganja. |
| --- | --- |

5.4.4.1.2

Proizvajalec navede vrste hudih okvar vozila in hudih okvar sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, zaradi katerih bo sistem takoj začel zaviranje za zmanjšanje tveganja.

| 5.5 | Zaviranje za zmanjšanje tveganja
  Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 (zlasti za pogoje, ki niso preizkušeni v skladu s Prilogo 5) in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5. |
| --- | --- |

5.5

Zaviranje za zmanjšanje tveganja

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 (zlasti za pogoje, ki niso preizkušeni v skladu s Prilogo 5) in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

| 5.5.1 | Vozilo med zaviranjem za zmanjšanje tveganja upočasni na voznem pasu ali, če označbe voznega pasu niso vidne, ostane na ustrezni poti ob upoštevanju okoliške prometne in cestne infrastrukture, da se doseže zahteva po pojemku, ki ni večji od 4,0 m/s2.
  Višje vrednosti zahteve po pojemku so dovoljene za zelo kratek čas, na primer kot haptično opozorilo za pridobitev voznikove pozornosti ali v primeru hude okvare sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu ali vozila.
  Poleg tega se z začetkom zaviranja za zmanjšanje tveganja vklopi signal za vklop varnostnih utripalk. |
| --- | --- |

5.5.1

Vozilo med zaviranjem za zmanjšanje tveganja upočasni na voznem pasu ali, če označbe voznega pasu niso vidne, ostane na ustrezni poti ob upoštevanju okoliške prometne in cestne infrastrukture, da se doseže zahteva po pojemku, ki ni večji od 4,0 m/s2

Višje vrednosti zahteve po pojemku so dovoljene za zelo kratek čas, na primer kot haptično opozorilo za pridobitev voznikove pozornosti ali v primeru hude okvare sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu ali vozila.

Poleg tega se z začetkom zaviranja za zmanjšanje tveganja vklopi signal za vklop varnostnih utripalk.

| 5.5.2 | Vozilo se zaradi zaviranja za zmanjšanje tveganja ustavi, razen če voznik med zaviranjem deaktivira sistem. |
| --- | --- |

5.5.2

Vozilo se zaradi zaviranja za zmanjšanje tveganja ustavi, razen če voznik med zaviranjem deaktivira sistem.

| 5.5.3 | Zaviranje za zmanjšanje tveganja se prekine šele, ko je sistem deaktiviran ali ko sistem zaustavi vozilo. |
| --- | --- |

5.5.3

Zaviranje za zmanjšanje tveganja se prekine šele, ko je sistem deaktiviran ali ko sistem zaustavi vozilo.

| 5.5.4 | Sistem se deaktivira, ko se zaključi zaviranje za zmanjšanje tveganja.
  Varnostne utripalke ostanejo vklopljene, razen če so izklopljene ročno in se vozilo po ustavitvi ne umakne brez ročnega posega. |
| --- | --- |

5.5.4

Sistem se deaktivira, ko se zaključi zaviranje za zmanjšanje tveganja.

Varnostne utripalke ostanejo vklopljene, razen če so izklopljene ročno in se vozilo po ustavitvi ne umakne brez ročnega posega.

| 5.5.5 | Ponovno aktiviranje sistema po koncu zaviranja za zmanjšanje tveganja je mogoče le po vsakem novem zagonu / zagonskem ciklu motorja. |
| --- | --- |

5.5.5

Ponovno aktiviranje sistema po koncu zaviranja za zmanjšanje tveganja je mogoče le po vsakem novem zagonu / zagonskem ciklu motorja.

6.   VMESNIK ČLOVEK-STROJ / INFORMACIJE O VOZNIKU

| 6.1 | Sistem za prepoznavanje razpoložljivosti voznika
  Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5. |
| --- | --- |

6.1

Sistem za prepoznavanje razpoložljivosti voznika

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

| 6.1.1 | Sistem vključuje sistem za prepoznavanje razpoložljivosti voznika.
  Sistem za prepoznavanje razpoložljivosti voznika zazna, ali je voznik na položaju za vožnjo, ali je varnostni pas voznika pripet in ali je voznik na voljo za prevzem vožnje. |
| --- | --- |

6.1.1

Sistem vključuje sistem za prepoznavanje razpoložljivosti voznika.

Sistem za prepoznavanje razpoložljivosti voznika zazna, ali je voznik na položaju za vožnjo, ali je varnostni pas voznika pripet in ali je voznik na voljo za prevzem vožnje.

| 6.1.2 | Prisotnost voznika
  Zahteva za prenos upravljanja se poda v skladu z odstavkom 5.4, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:






  (a) | kadar se zazna, da voznika ni na sedežu več kot eno sekundo, ali |
| --- | --- | --- |

6.1.2

Prisotnost voznika

Zahteva za prenos upravljanja se poda v skladu z odstavkom 5.4, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:

(a)

kadar se zazna, da voznika ni na sedežu več kot eno sekundo, ali

| (b) | ko je voznikov varnostni pas odpet. |
| --- | --- |

(b)

ko je voznikov varnostni pas odpet.

Namesto zvočnega opozorila zahteve za prenos upravljanja se lahko uporabi opozorilo druge stopnje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov v skladu s Pravilnikom ZN št. 16.

| 6.1.3 | Razpoložljivost voznika
  Sistem s spremljanjem voznika zazna, ali je voznik na voljo in v ustreznem voznem položaju, da se odzove na zahtevo za prenos upravljanja.
  Proizvajalec tehnični službi zadovoljivo dokaže zmožnost zaznavanja vozila, da je voznik na voljo za prevzem vožnje. |
| --- | --- |

6.1.3

Razpoložljivost voznika

Sistem s spremljanjem voznika zazna, ali je voznik na voljo in v ustreznem voznem položaju, da se odzove na zahtevo za prenos upravljanja.

Proizvajalec tehnični službi zadovoljivo dokaže zmožnost zaznavanja vozila, da je voznik na voljo za prevzem vožnje.

| 6.1.3.1 | Merila za ugotavljanje razpoložljivosti voznika
  Ugotovi se, da voznik ni na voljo, razen če se z vsaj dvema meriloma razpoložljivosti (npr. izključno upravljanje vozila s strani voznika, mežikanje, zapiranje oči, zavestni gibi glave ali telesa) posamično ne določi, da je voznik na voljo v zadnjih 30 sekundah.
  Sistem lahko kadar koli ugotovi, da voznik ni na voljo.
  Takoj ko se ugotovi, da voznik ni na voljo, ali pa je mogoče spremljati manj kot dve merili razpoložljivosti, sistem nemudoma izda značilno opozorilo, dokler se ne zaznajo ustrezna dejanja voznika ali poda zahteva za prenos upravljanja. Če se to opozorilo nadaljuje najmanj 15 sekund, se poda zahteva za prenos upravljanja v skladu z odstavkom 5.4.
  Utemeljitev števila in kombinacije meril razpoložljivosti, zlasti glede ustreznega časovnega intervala, proizvajalec predloži z dokumentiranimi dokazi. Vendar časovni interval, potreben za katero koli merilo razpoložljivosti, ne sme presegati 30 sekund. To v skladu s Prilogo 4 dokaže proizvajalec in oceni tehnična služba. |
| --- | --- |

6.1.3.1

Merila za ugotavljanje razpoložljivosti voznika

Ugotovi se, da voznik ni na voljo, razen če se z vsaj dvema meriloma razpoložljivosti (npr. izključno upravljanje vozila s strani voznika, mežikanje, zapiranje oči, zavestni gibi glave ali telesa) posamično ne določi, da je voznik na voljo v zadnjih 30 sekundah.

Sistem lahko kadar koli ugotovi, da voznik ni na voljo.

Takoj ko se ugotovi, da voznik ni na voljo, ali pa je mogoče spremljati manj kot dve merili razpoložljivosti, sistem nemudoma izda značilno opozorilo, dokler se ne zaznajo ustrezna dejanja voznika ali poda zahteva za prenos upravljanja. Če se to opozorilo nadaljuje najmanj 15 sekund, se poda zahteva za prenos upravljanja v skladu z odstavkom 5.4.

Utemeljitev števila in kombinacije meril razpoložljivosti, zlasti glede ustreznega časovnega intervala, proizvajalec predloži z dokumentiranimi dokazi. Vendar časovni interval, potreben za katero koli merilo razpoložljivosti, ne sme presegati 30 sekund. To v skladu s Prilogo 4 dokaže proizvajalec in oceni tehnična služba.

Image 16

| 6.1.4 | „Druge dejavnosti, razen vožnje“, ki so ob aktiviranju sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu na voljo na zaslonih v vozilu, se samodejno začasno ustavijo, takoj ko (i) sistem izda zahtevo za prenos upravljanja ali (ii) je sistem deaktiviran, kar koli nastopi prej. |
| --- | --- |

6.1.4

„Druge dejavnosti, razen vožnje“, ki so ob aktiviranju sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu na voljo na zaslonih v vozilu, se samodejno začasno ustavijo, takoj ko (i) sistem izda zahtevo za prenos upravljanja ali (ii) je sistem deaktiviran, kar koli nastopi prej.

| 6.2 | Aktiviranje, deaktiviranje in dejanja voznika
  Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5. |
| --- | --- |

6.2

Aktiviranje, deaktiviranje in dejanja voznika

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

| 6.2.1 | Vozilo je opremljeno z namenskimi načini, s katerimi voznik sistem aktivira (aktivni način) in deaktivira (način izklopa). Ko je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu aktiviran, so vozniku stalno prikazani načini za deaktiviranje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu. |
| --- | --- |

6.2.1

Vozilo je opremljeno z namenskimi načini, s katerimi voznik sistem aktivira (aktivni način) in deaktivira (način izklopa). Ko je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu aktiviran, so vozniku stalno prikazani načini za deaktiviranje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu.

| 6.2.2 | Privzeti status sistema ob začetku vsakega novega zagona / zagonskega cikla motorja je izklop.
  Ta zahteva se ne uporablja, kadar se nov zagon / zagonski cikel motorja izvaja samodejno, npr. pri delovanju sistema zagon-ustavitev. |
| --- | --- |

6.2.2

Privzeti status sistema ob začetku vsakega novega zagona / zagonskega cikla motorja je izklop.

Ta zahteva se ne uporablja, kadar se nov zagon / zagonski cikel motorja izvaja samodejno, npr. pri delovanju sistema zagon-ustavitev.

| 6.2.3 | Sistem se aktivira samo z namernim dejanjem voznika in če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  (a) | voznik je v vozniškem sedežu, voznikov varnostni pas pa je pripet v skladu z odstavkoma 6.1.1 in 6.1.2; |
| --- | --- | --- |

6.2.3

Sistem se aktivira samo z namernim dejanjem voznika in če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

(a)

voznik je v vozniškem sedežu, voznikov varnostni pas pa je pripet v skladu z odstavkoma 6.1.1 in 6.1.2;

| (b) | voznik lahko prevzame nadzor nad dinamično vožnjo v skladu z odstavkom 6.1.3; |
| --- | --- |

(b)

voznik lahko prevzame nadzor nad dinamično vožnjo v skladu z odstavkom 6.1.3;

| (c) | ni okvare, ki bi vplivala na varno delovanje ali funkcionalnost sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu; |
| --- | --- |

(c)

ni okvare, ki bi vplivala na varno delovanje ali funkcionalnost sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu;

| (d) | sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo deluje; |
| --- | --- |

(d)

sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo deluje;

| (e) | okoljski in infrastrukturni pogoji omogočajo delovanje; |
| --- | --- |

(e)

okoljski in infrastrukturni pogoji omogočajo delovanje;

| (f) | potrditev v okviru samopreverjanja sistema je pozitivna ter |
| --- | --- |

(f)

potrditev v okviru samopreverjanja sistema je pozitivna ter

| (g) | vozilo je na cestah, na katerih so pešci in kolesarji prepovedani ter ki so konstrukcijsko opremljene s fizično ločnico za ločitev prometa, ki se premika v nasprotnih smereh. |
| --- | --- |

(g)

vozilo je na cestah, na katerih so pešci in kolesarji prepovedani ter ki so konstrukcijsko opremljene s fizično ločnico za ločitev prometa, ki se premika v nasprotnih smereh.

Če kateri od navedenih pogojev ni več izpolnjen, sistem takoj poda zahtevo za prenos upravljanja, razen če je v tem pravilniku določeno drugače.

| 6.2.4 | Sistem je mogoče ročno deaktivirati (način izklopa) z namernim dejanjem voznika, in sicer na enake načine kot ga aktivirati, kot je navedeno v odstavku 6.2.1.
  Načini deaktiviranja zagotavljajo zaščito pred nenamernim ročnim deaktiviranjem, na primer tako, da se zahteva eno samo dejanje, ki presega določen časovni prag, ali dvojni pritisk stopalke ali pa se zahtevata dve ločeni, vendar hkratni dejanji.
  Poleg tega se zagotovi, da voznik ob deaktiviranju nadzoruje smer vozila, na primer tako, da se na volan namestijo načini za deaktiviranje ali potrdi, da voznik drži volan. |
| --- | --- |

6.2.4

Sistem je mogoče ročno deaktivirati (način izklopa) z namernim dejanjem voznika, in sicer na enake načine kot ga aktivirati, kot je navedeno v odstavku 6.2.1.

Načini deaktiviranja zagotavljajo zaščito pred nenamernim ročnim deaktiviranjem, na primer tako, da se zahteva eno samo dejanje, ki presega določen časovni prag, ali dvojni pritisk stopalke ali pa se zahtevata dve ločeni, vendar hkratni dejanji.

Poleg tega se zagotovi, da voznik ob deaktiviranju nadzoruje smer vozila, na primer tako, da se na volan namestijo načini za deaktiviranje ali potrdi, da voznik drži volan.

| 6.2.5 | Poleg odstavka 6.2.4 sistema ne sme deaktivirati nobeno dejanje voznika razen tistih, opisanih v odstavkih 6.2.5.1 do 6.2.5.4 |
| --- | --- |

6.2.5

Poleg odstavka 6.2.4 sistema ne sme deaktivirati nobeno dejanje voznika razen tistih, opisanih v odstavkih 6.2.5.1 do 6.2.5.4

| 6.2.5.1 | Deaktiviranje z uporabo naprav za upravljanje vozila
  Sistem se deaktivira, kadar je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:






  (a) | voznik razveljavi delovanje sistema s krmiljenjem, medtem ko drži volan, ta razveljavitev delovanja pa ni onemogočena, kot je določeno v odstavku 6.3, ali |
| --- | --- | --- |

6.2.5.1

Deaktiviranje z uporabo naprav za upravljanje vozila

Sistem se deaktivira, kadar je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

(a)

voznik razveljavi delovanje sistema s krmiljenjem, medtem ko drži volan, ta razveljavitev delovanja pa ni onemogočena, kot je določeno v odstavku 6.3, ali

| (b) | voznik drži volan in razveljavi delovanje sistema z zaviranjem ali pospeševanjem, kot je določeno v odstavku 6.3.1. |
| --- | --- |

(b)

voznik drži volan in razveljavi delovanje sistema z zaviranjem ali pospeševanjem, kot je določeno v odstavku 6.3.1.

| 6.2.5.2 | Deaktiviranje med izvajanjem zahteve za prenos upravljanja ali zaviranjem za zmanjšanje tveganja
  Če se izvaja zahteva za prenos upravljanja ali zaviranje za zmanjšanje tveganja. se sistem deaktivira le:






  (a) | kot je določeno v odstavku 6.2.5.1 ali |
| --- | --- | --- |

6.2.5.2

Deaktiviranje med izvajanjem zahteve za prenos upravljanja ali zaviranjem za zmanjšanje tveganja

Če se izvaja zahteva za prenos upravljanja ali zaviranje za zmanjšanje tveganja. se sistem deaktivira le:

(a)

kot je določeno v odstavku 6.2.5.1 ali

| (b) | ob zaznavi, da je voznik prevzel volan v odziv na zahtevo za prenos upravljanja ali zaviranje za zmanjšanje tveganja, in potrditvi sistema da je voznik pozoren, kot je opredeljeno v odstavku 6.3.1.1. |
| --- | --- |

(b)

ob zaznavi, da je voznik prevzel volan v odziv na zahtevo za prenos upravljanja ali zaviranje za zmanjšanje tveganja, in potrditvi sistema da je voznik pozoren, kot je opredeljeno v odstavku 6.3.1.1.

| 6.2.5.3 | Deaktiviranje med hitrim zaviranjem v sili
  V primeru hitrega zaviranja v sili se lahko deaktiviranje sistema preloži, dokler tveganje neizogibnega trka ne preneha obstajati. |
| --- | --- |

6.2.5.3

Deaktiviranje med hitrim zaviranjem v sili

V primeru hitrega zaviranja v sili se lahko deaktiviranje sistema preloži, dokler tveganje neizogibnega trka ne preneha obstajati.

| 6.2.5.4 | Deaktiviranje v primeru hude okvare vozila ali sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu
  V primeru hude okvare vozila ali sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu lahko tak sistem uporabi različne strategije glede deaktiviranja.
  Proizvajalec navede te različne strategije, tehnična služba pa oceni njihovo učinkovitost glede zagotavljanja varnega prenosa upravljanja s sistema na človeškega voznika v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

6.2.5.4

Deaktiviranje v primeru hude okvare vozila ali sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu

V primeru hude okvare vozila ali sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu lahko tak sistem uporabi različne strategije glede deaktiviranja.

Proizvajalec navede te različne strategije, tehnična služba pa oceni njihovo učinkovitost glede zagotavljanja varnega prenosa upravljanja s sistema na človeškega voznika v skladu s Prilogo 4.

| 6.2.6 | Pri izklopu sistema ne sme biti samodejnega prehoda na katero koli funkcijo, ki zagotavlja neprekinjeno vzdolžno in/ali prečno premikanje vozila (npr. funkcijo ACSF kategorije B1).
  Po deaktiviranju je lahko aktivna korekcijska krmilna funkcija, da se voznik navadi na upravljanje smeri s postopnim zmanjševanjem smerne podpore.
  Ne glede na zgornja odstavka se v primeru deaktiviranja sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu ne deaktivira noben drug varnostni sistem, ki zagotavlja vzdolžno ali smerno podporo v primerih neizogibnega trka (npr. napredni sistem za zaviranje v sili – AEBS, elektronski nadzor stabilnosti – ESC, sistem pomoči pri zaviranju – BAS ali zasilna krmilna funkcija – ESF). |
| --- | --- |

6.2.6

Pri izklopu sistema ne sme biti samodejnega prehoda na katero koli funkcijo, ki zagotavlja neprekinjeno vzdolžno in/ali prečno premikanje vozila (npr. funkcijo ACSF kategorije B1).

Po deaktiviranju je lahko aktivna korekcijska krmilna funkcija, da se voznik navadi na upravljanje smeri s postopnim zmanjševanjem smerne podpore.

Ne glede na zgornja odstavka se v primeru deaktiviranja sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu ne deaktivira noben drug varnostni sistem, ki zagotavlja vzdolžno ali smerno podporo v primerih neizogibnega trka (npr. napredni sistem za zaviranje v sili – AEBS, elektronski nadzor stabilnosti – ESC, sistem pomoči pri zaviranju – BAS ali zasilna krmilna funkcija – ESF).

| 6.2.7 | Voznik je opozorjen na vsako deaktiviranje, kot je opredeljeno v odstavku 6.4.2.3. |
| --- | --- |

6.2.7

Voznik je opozorjen na vsako deaktiviranje, kot je opredeljeno v odstavku 6.4.2.3.

| 6.3 | Razveljavitev delovanja sistema |
| --- | --- |

6.3

Razveljavitev delovanja sistema

| 6.3.1 | Ko voznik prevzame upravljanje volana, se razveljavi funkcija sistema za nadzor smeri, če dejanje preseže razumni prag, namenjen preprečevanju nenamerne razveljavitve delovanja sistema.
  Ta prag vključuje določeno silo in trajanje ter se spreminja glede na parametre, ki vključujejo merila za preverjanje pozornosti voznika med njegovimi dejanji, kot je določeno v odstavku 6.3.1.1.
  Ti pragi in utemeljitev morebitnih sprememb se tehnični službi dokažejo med ocenjevanjem v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

6.3.1

Ko voznik prevzame upravljanje volana, se razveljavi funkcija sistema za nadzor smeri, če dejanje preseže razumni prag, namenjen preprečevanju nenamerne razveljavitve delovanja sistema.

Ta prag vključuje določeno silo in trajanje ter se spreminja glede na parametre, ki vključujejo merila za preverjanje pozornosti voznika med njegovimi dejanji, kot je določeno v odstavku 6.3.1.1.

Ti pragi in utemeljitev morebitnih sprememb se tehnični službi dokažejo med ocenjevanjem v skladu s Prilogo 4.

| 6.3.1.1 | Pozornost voznika
  Sistem zazna, ali je voznik pozoren. Šteje se, da je voznik pozoren, kadar je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:






  (a) | za smer voznikovega pogleda se potrdi, da voznik gleda zlasti na cesto pred njim; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.1

Pozornost voznika

Sistem zazna, ali je voznik pozoren. Šteje se, da je voznik pozoren, kadar je izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev:

(a)

za smer voznikovega pogleda se potrdi, da voznik gleda zlasti na cesto pred njim;

| (b) | za smer voznikovega pogleda se potrdi, da voznik gleda v vzvratna ogledala, ali |
| --- | --- |

(b)

za smer voznikovega pogleda se potrdi, da voznik gleda v vzvratna ogledala, ali

| (c) | za premike voznikove glave se potrdi, da so usmerjeni zlasti v vožnjo. |
| --- | --- |

(c)

za premike voznikove glave se potrdi, da so usmerjeni zlasti v vožnjo.

Proizvajalec navede specifikacijo za potrditev teh ali enako varnih meril in jih podpre z dokumentiranimi dokazi. Tehnična služba to oceni v skladu s Prilogo 4.

| 6.3.2 | Kadar je zaradi zaviranja voznika pojemek večji od tistega, ki ga povzroči sistem, ali kadar se vozilo ohranja v mirovanju s katerim koli zavornim sistemom, se razveljavi funkcija sistema za vzdolžni nadzor. |
| --- | --- |

6.3.2

Kadar je zaradi zaviranja voznika pojemek večji od tistega, ki ga povzroči sistem, ali kadar se vozilo ohranja v mirovanju s katerim koli zavornim sistemom, se razveljavi funkcija sistema za vzdolžni nadzor.

| 6.3.3 | Zaradi pospeševanja voznika se lahko razveljavi funkcija sistema za vzdolžni nadzor. Vendar tako dejanje na sistem ne vpliva tako, da ta ne izpolnjuje več zahtev iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

6.3.3

Zaradi pospeševanja voznika se lahko razveljavi funkcija sistema za vzdolžni nadzor. Vendar tako dejanje na sistem ne vpliva tako, da ta ne izpolnjuje več zahtev iz tega pravilnika.

| 6.3.4 | Zaradi vsakega pospeševanja ali zaviranja voznika se takoj poda zahteva za prenos upravljanja iz odstavka 5.4, kadar dejanje preseže razumni prag, namenjen preprečevanju nenamernega dejanja. |
| --- | --- |

6.3.4

Zaradi vsakega pospeševanja ali zaviranja voznika se takoj poda zahteva za prenos upravljanja iz odstavka 5.4, kadar dejanje preseže razumni prag, namenjen preprečevanju nenamernega dejanja.

| 6.3.5 | Ne glede na določbe iz odstavkov 6.3.1 do 6.3.3 lahko sistem zmanjša ali ublaži učinek dejanja voznika na katero koli krmiljenje, če sistem zaradi tega dejanja voznika zazna tveganje neizogibnega trka. |
| --- | --- |

6.3.5

Ne glede na določbe iz odstavkov 6.3.1 do 6.3.3 lahko sistem zmanjša ali ublaži učinek dejanja voznika na katero koli krmiljenje, če sistem zaradi tega dejanja voznika zazna tveganje neizogibnega trka.

| 6.3.6 | V primeru hude okvare vozila ali sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu lahko tak sistem uporabi različne strategije glede razveljavitve delovanja sistema. Proizvajalec navede te različne strategije, tehnična služba pa oceni njihovo učinkovitost glede zagotavljanja varnega prenosa upravljanja s sistema na človeškega voznika. |
| --- | --- |

6.3.6

V primeru hude okvare vozila ali sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu lahko tak sistem uporabi različne strategije glede razveljavitve delovanja sistema. Proizvajalec navede te različne strategije, tehnična služba pa oceni njihovo učinkovitost glede zagotavljanja varnega prenosa upravljanja s sistema na človeškega voznika.

| 6.3.7 | Proizvajalec izpolnjevanje določb iz odstavka 6.3 in njegovih pododstavkov tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4. |
| --- | --- |

6.3.7

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz odstavka 6.3 in njegovih pododstavkov tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4.

| 6.4 | Informacije za voznika |
| --- | --- |

6.4

Informacije za voznika

| 6.4.1 | Vozniku se posredujejo naslednje informacije:






  (a) | stanje sistema, kot je opredeljeno v odstavku 6.4.2; |
| --- | --- | --- |

6.4.1

Vozniku se posredujejo naslednje informacije:

(a)

stanje sistema, kot je opredeljeno v odstavku 6.4.2;

| (b) | vsaka okvara, ki vpliva na delovanje sistema z najmanj optičnim signalom, razen če je sistem deaktiviran (način izklopa); |
| --- | --- |

(b)

vsaka okvara, ki vpliva na delovanje sistema z najmanj optičnim signalom, razen če je sistem deaktiviran (način izklopa);

| (c) | zahteva za prenos upravljanja z vsaj optičnim in poleg tega akustičnim in/ali haptičnim opozorilnim signalom.
  Zahteva za prenos upravljanja najpozneje 4 sekunde po tem, ko je podana:






  (i) | vsebuje neprekinjeno haptično opozorilo ali haptično opozorilo s prekinitvami, razen če je vozilo v mirovanju, ter |
| --- | --- | --- |

(c)

zahteva za prenos upravljanja z vsaj optičnim in poleg tega akustičnim in/ali haptičnim opozorilnim signalom.

Zahteva za prenos upravljanja najpozneje 4 sekunde po tem, ko je podana:

(i)

vsebuje neprekinjeno haptično opozorilo ali haptično opozorilo s prekinitvami, razen če je vozilo v mirovanju, ter

| (ii) | se stopnjuje in ostane v načinu stopnjevanja, dokler se zahteva za prenos upravljanja ne konča; |
| --- | --- |

(ii)

se stopnjuje in ostane v načinu stopnjevanja, dokler se zahteva za prenos upravljanja ne konča;

| (d) | zaviranje za zmanjšanje tveganja z vsaj optičnim in poleg tega akustičnim in/ali haptičnim opozorilnim signalom ter |
| --- | --- |

(d)

zaviranje za zmanjšanje tveganja z vsaj optičnim in poleg tega akustičnim in/ali haptičnim opozorilnim signalom ter

| (e) | hitro zaviranje v sili z optičnim signalom. |
| --- | --- |

(e)

hitro zaviranje v sili z optičnim signalom.

Zgornji optični signali morajo biti ustrezni po velikosti in kontrastu. Zgornji zvočni signali morajo biti glasni in jasni.

| 6.4.2 | Status sistema: |
| --- | --- |

6.4.2

Status sistema:

| 6.4.2.1 | Opozarjanje na nerazpoložljivost sistema
  Če sistem aktiviranje sistema po namernem dejanju voznika zavrne zaradi nerazpoložljivosti sistema, mora biti voznik na to vsaj vizualno opozorjen. |
| --- | --- |

6.4.2.1

Opozarjanje na nerazpoložljivost sistema

Če sistem aktiviranje sistema po namernem dejanju voznika zavrne zaradi nerazpoložljivosti sistema, mora biti voznik na to vsaj vizualno opozorjen.

| 6.4.2.2 | Prikaz stanja sistema, ko je aktiviran
  Po aktiviranju se stanje sistema (aktivni način) prikaže z namenskim optičnim signalom vozniku.
  Optični signal vsebuje nedvoumni znak, ki vključuje:






  (a) | volan ali vozilo z dodatnim „A“ ali „AUTO“ ali standardiziranimi simboli v skladu s Pravilnikom ZN št. 121 ter poleg tega |
| --- | --- | --- |

6.4.2.2

Prikaz stanja sistema, ko je aktiviran

Po aktiviranju se stanje sistema (aktivni način) prikaže z namenskim optičnim signalom vozniku.

Optični signal vsebuje nedvoumni znak, ki vključuje:

(a)

volan ali vozilo z dodatnim „A“ ali „AUTO“ ali standardiziranimi simboli v skladu s Pravilnikom ZN št. 121 ter poleg tega

| (b) | zlahka zaznavni znak v perifernem vidnem polju, ki je blizu voznikove neposredne vidne linije navzven pred vozilo, npr. vidna oznaka na instrumentih na armaturni plošči vozila ali na volanu, ki zajema zunanji del volanskega obroča, obrnjen proti vozniku. |
| --- | --- |

(b)

zlahka zaznavni znak v perifernem vidnem polju, ki je blizu voznikove neposredne vidne linije navzven pred vozilo, npr. vidna oznaka na instrumentih na armaturni plošči vozila ali na volanu, ki zajema zunanji del volanskega obroča, obrnjen proti vozniku.

Optični signal prikazuje aktivno stanje sistema, dokler se sistem ne deaktivira (način izklopa).

Optični signal je neprekinjen, dokler sistem redno deluje, ko je podana zahteva za prenos upravljanja, pa se spremenijo vsaj značilnosti znaka v skladu s točko (b), pri čemer na primer signal postane prekinjen ali drugače obarvan.

Kadar se uporablja signal s prekinitvami, se uporabi nizka frekvenca, da opozorilo voznika ne opozarja več, kot je potrebno.

Med fazo prenosa in zaviranjem za zmanjšanje tveganja se lahko znak v skladu s točko (a) nadomesti z navodilom za prevzem ročnega upravljanja v skladu z odstavkom 6.4.3.

| 6.4.2.3 | Prikaz stanja sistema, ko je deaktiviran
  Ob deaktiviranju, ko se stanje sistema iz aktivnega načina spremeni v način izklopa, je voznik na to opozorjen vsaj z optičnim opozorilnim signalom. Ta optični signal se realizira tako, da se ne prikaže optični signal, ki se uporablja za označevanje aktivnega načina, ali da se ne prikažejo navodila za prevzem ročnega upravljanja.
  Poleg tega se zagotovi zvočni opozorilni signal, razen če je sistem deaktiviran po zahtevi za prenos upravljanja, ki je vključevala akustični signal. |
| --- | --- |

6.4.2.3

Prikaz stanja sistema, ko je deaktiviran

Ob deaktiviranju, ko se stanje sistema iz aktivnega načina spremeni v način izklopa, je voznik na to opozorjen vsaj z optičnim opozorilnim signalom. Ta optični signal se realizira tako, da se ne prikaže optični signal, ki se uporablja za označevanje aktivnega načina, ali da se ne prikažejo navodila za prevzem ročnega upravljanja.

Poleg tega se zagotovi zvočni opozorilni signal, razen če je sistem deaktiviran po zahtevi za prenos upravljanja, ki je vključevala akustični signal.

| 6.4.3 | Faza prenosa in zaviranje za zmanjšanje tveganja
  Sistem med fazo prenosa in zaviranjem za zmanjšanje tveganja voznika intuitivno in nedvoumno pouči, naj prevzame ročno upravljanje vozila. Navodilo vključuje slikovni prikaz rok in volana, dodani pa so lahko besedilo s pojasnilom ali opozorilni simboli, kot je prikazano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

6.4.3

Faza prenosa in zaviranje za zmanjšanje tveganja

Sistem med fazo prenosa in zaviranjem za zmanjšanje tveganja voznika intuitivno in nedvoumno pouči, naj prevzame ročno upravljanje vozila. Navodilo vključuje slikovni prikaz rok in volana, dodani pa so lahko besedilo s pojasnilom ali opozorilni simboli, kot je prikazano v nadaljevanju.

Image 17

| 6.4.3.2 | Z začetkom zaviranja za zmanjšanje tveganja zadevni signal spremeni svoje značilnosti, da poudari nujnost ukrepanja voznika, na primer tako, da volan na slikovnem prikazu utripa rdeče, roke pa se premikajo. |
| --- | --- |

6.4.3.2

Z začetkom zaviranja za zmanjšanje tveganja zadevni signal spremeni svoje značilnosti, da poudari nujnost ukrepanja voznika, na primer tako, da volan na slikovnem prikazu utripa rdeče, roke pa se premikajo.

| 6.4.4 | V zgornjih primerih se lahko namesto tega uporabi ustrezno in enako opazno zasnovan vmesnik za optične signale. Proizvajalec to dokaže in podpre z dokumentiranimi dokazi. Tehnična služba to oceni v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

6.4.4

V zgornjih primerih se lahko namesto tega uporabi ustrezno in enako opazno zasnovan vmesnik za optične signale. Proizvajalec to dokaže in podpre z dokumentiranimi dokazi. Tehnična služba to oceni v skladu s Prilogo 4.

| 6.4.5 | Prednostno razvrščanje opozoril sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu
  Opozorila sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu med fazo prenosa, zaviranjem za zmanjšanje tveganja ali hitrim zaviranjem v sili imajo lahko prednost pred drugimi opozorili v vozilu.
  Prednost različnih zvočnih in optičnih opozoril med delovanjem sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu proizvajalec navede tehnični službi med homologacijo. |
| --- | --- |

6.4.5

Prednostno razvrščanje opozoril sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu

Opozorila sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu med fazo prenosa, zaviranjem za zmanjšanje tveganja ali hitrim zaviranjem v sili imajo lahko prednost pred drugimi opozorili v vozilu.

Prednost različnih zvočnih in optičnih opozoril med delovanjem sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu proizvajalec navede tehnični službi med homologacijo.

7.   ZAZNAVANJE PREDMETOV IN DOGODKOV TER ODZIV NANJE (OEDR)

| 7.1 | Zahteve glede zaznavanja
  Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.
  Vozilo z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu je opremljeno s sistemom zaznavanja, ki lahko določi vsaj vozno okolje (npr. geometrija ceste pred vozilom, označbe voznega pasu) in dinamiko prometa:






  (a) | po celotni širini svojega prometnega pasu in po celotni širini prometnih pasov neposredno levo in desno od njega do meje sprednjega območja zaznavanja; |
| --- | --- | --- |

7.1

Zahteve glede zaznavanja

Proizvajalec izpolnjevanje določb iz tega odstavka tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4 in v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

Vozilo z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu je opremljeno s sistemom zaznavanja, ki lahko določi vsaj vozno okolje (npr. geometrija ceste pred vozilom, označbe voznega pasu) in dinamiko prometa:

(a)

po celotni širini svojega prometnega pasu in po celotni širini prometnih pasov neposredno levo in desno od njega do meje sprednjega območja zaznavanja;

| (b) | po celotni dolžini vozila in do meje bočnega območja zaznavanja. |
| --- | --- |

(b)

po celotni dolžini vozila in do meje bočnega območja zaznavanja.

Zahteve iz tega odstavka ne posegajo v druge zahteve iz tega pravilnika, zlasti iz odstavka 5.1.1.

| 7.1.1 | Sprednje območje zaznavanja
  Proizvajalec navede sprednje območje zaznavanja, izmerjeno od najbolj sprednje točke vozila. Ta navedena vrednost je najmanj 46 metrov.
  Tehnična služba preveri, ali je razdalja, na kateri sistem zaznavanja vozila med ustreznim preizkusom iz Priloge 5 zazna udeleženca v prometu, enaka navedeni vrednosti ali večja od nje. |
| --- | --- |

7.1.1

Sprednje območje zaznavanja

Proizvajalec navede sprednje območje zaznavanja, izmerjeno od najbolj sprednje točke vozila. Ta navedena vrednost je najmanj 46 metrov.

Tehnična služba preveri, ali je razdalja, na kateri sistem zaznavanja vozila med ustreznim preizkusom iz Priloge 5 zazna udeleženca v prometu, enaka navedeni vrednosti ali večja od nje.

| 7.1.2 | Bočno območje zaznavanja
  Proizvajalec navede bočno območje zaznavanja. Navedeno območje je dovolj veliko, da pokriva celotno širino voznega pasu neposredno levo in neposredno desno od vozila.
  Tehnična služba med ustreznim preizkusom iz Priloge 5 preveri, ali sistem zaznavanja vozila zaznava vozila. To območje je enako navedenemu območju ali večje od njega. |
| --- | --- |

7.1.2

Bočno območje zaznavanja

Proizvajalec navede bočno območje zaznavanja. Navedeno območje je dovolj veliko, da pokriva celotno širino voznega pasu neposredno levo in neposredno desno od vozila.

Tehnična služba med ustreznim preizkusom iz Priloge 5 preveri, ali sistem zaznavanja vozila zaznava vozila. To območje je enako navedenemu območju ali večje od njega.

| 7.1.3 | Sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izvaja strategije za odkrivanje in izravnavo okoljskih pogojev, zaradi katerih se zmanjša območje zaznavanja, pri čemer se na primer prepreči, da se sistem omogoči, onemogoči in upravljanje prenese nazaj na voznika ter zmanjša hitrost, kadar je vidljivost premajhna. Proizvajalec opiše te strategije, ki se ocenijo v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

7.1.3

Sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izvaja strategije za odkrivanje in izravnavo okoljskih pogojev, zaradi katerih se zmanjša območje zaznavanja, pri čemer se na primer prepreči, da se sistem omogoči, onemogoči in upravljanje prenese nazaj na voznika ter zmanjša hitrost, kadar je vidljivost premajhna. Proizvajalec opiše te strategije, ki se ocenijo v skladu s Prilogo 4.

| 7.1.4 | Proizvajalec vozila predloži dokaze, da učinki obrabe in staranja delovanja sistema zaznavanja v življenjski dobi sistema/vozila ne zmanjšajo pod najnižjo zahtevano vrednost iz odstavka 7.1. |
| --- | --- |

7.1.4

Proizvajalec vozila predloži dokaze, da učinki obrabe in staranja delovanja sistema zaznavanja v življenjski dobi sistema/vozila ne zmanjšajo pod najnižjo zahtevano vrednost iz odstavka 7.1.

| 7.1.5 | Upoštevanje določb iz odstavka 7.1 in njegovih pododstavkov se dokaže tehnični službi in preizkusi v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5. |
| --- | --- |

7.1.5

Upoštevanje določb iz odstavka 7.1 in njegovih pododstavkov se dokaže tehnični službi in preizkusi v skladu z ustreznimi preizkusi iz Priloge 5.

| 7.1.6 | Ena sama motnja v zaznavanju brez okvare ne bi smela povzročiti nevarnosti. Proizvajalec vozila opiše vzpostavljene strategije zasnove, njihova varnost pa se zadovoljivo dokaže tehnični službi v skladu s Prilogo 4. |
| --- | --- |

7.1.6

Ena sama motnja v zaznavanju brez okvare ne bi smela povzročiti nevarnosti. Proizvajalec vozila opiše vzpostavljene strategije zasnove, njihova varnost pa se zadovoljivo dokaže tehnični službi v skladu s Prilogo 4.

8.   SISTEM ZA SHRANJEVANJE PODATKOV ZA AVTOMATIZIRANO VOŽNJO

| 8.1 | Vsako vozilo, opremljeno s sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu (sistemom), ima nameščen sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, ki izpolnjuje zahteve, navedene v nadaljevanju. Proizvajalec izpolnjevanje določb iz odstavka 8 tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4.
  Ta pravilnik ne posega v nacionalno in regionalno zakonodajo, ki ureja dostop do podatkov ter varstvo zasebnosti in podatkov. |
| --- | --- |

8.1

Vsako vozilo, opremljeno s sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu (sistemom), ima nameščen sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, ki izpolnjuje zahteve, navedene v nadaljevanju. Proizvajalec izpolnjevanje določb iz odstavka 8 tehnični službi dokaže med pregledom varnostnega pristopa v okviru ocene iz Priloge 4.

Ta pravilnik ne posega v nacionalno in regionalno zakonodajo, ki ureja dostop do podatkov ter varstvo zasebnosti in podatkov.

| 8.2 | Evidentirani pojavi |
| --- | --- |

8.2

Evidentirani pojavi

| 8.2.1 | Vsako vozilo, opremljeno s sistemom za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, ob aktiviranju sistema evidentira vsaj vnos za vsakega od naslednjih pojavov:






  (a) | aktiviranje sistema; |
| --- | --- | --- |

8.2.1

Vsako vozilo, opremljeno s sistemom za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, ob aktiviranju sistema evidentira vsaj vnos za vsakega od naslednjih pojavov:

(a)

aktiviranje sistema;

| (b) | deaktiviranje sistema zaradi:






  (i) | uporabe namenskih načinov, s katerimi voznik deaktivira sistem; |
| --- | --- | --- |

(b)

deaktiviranje sistema zaradi:

(i)

uporabe namenskih načinov, s katerimi voznik deaktivira sistem;

| (ii) | razveljavitve delovanja volana; |
| --- | --- |

(ii)

razveljavitve delovanja volana;

| (iii) | razveljavitve s pospeševanjem med držanjem volana; |
| --- | --- |

(iii)

razveljavitve s pospeševanjem med držanjem volana;

| (iv) | razveljavitve z zaviranjem med držanjem volana; |
| --- | --- |

(iv)

razveljavitve z zaviranjem med držanjem volana;

| (c) | zahteva za prenos upravljanja, ki jo poda sistem, zaradi:






  (i) | načrtovanega dogodka; |
| --- | --- | --- |

(c)

zahteva za prenos upravljanja, ki jo poda sistem, zaradi:

(i)

načrtovanega dogodka;

| (ii) | nenačrtovanega dogodka; |
| --- | --- |

(ii)

nenačrtovanega dogodka;

| (iii) | nerazpoložljivosti voznika (v skladu z odstavkom 6.1.3); |
| --- | --- |

(iii)

nerazpoložljivosti voznika (v skladu z odstavkom 6.1.3);

| (iv) | neprisotnosti ali nepripetosti voznika (v skladu z odstavkom 6.1.2); |
| --- | --- |

(iv)

neprisotnosti ali nepripetosti voznika (v skladu z odstavkom 6.1.2);

| (v) | okvare sistema; |
| --- | --- |

(v)

okvare sistema;

| (vi) | razveljavitve delovanja sistema z zaviranjem; |
| --- | --- |

(vi)

razveljavitve delovanja sistema z zaviranjem;

| (vii) | razveljavitve delovanja sistema s pospeševanjem; |
| --- | --- |

(vii)

razveljavitve delovanja sistema s pospeševanjem;

| (d) | zmanjšanje ali ublažitev dejanja voznika; |
| --- | --- |

(d)

zmanjšanje ali ublažitev dejanja voznika;

| (e) | začetek hitrega zaviranja v sili; |
| --- | --- |

(e)

začetek hitrega zaviranja v sili;

| (f) | konec hitrega zaviranja v sili; |
| --- | --- |

(f)

konec hitrega zaviranja v sili;

| (g) | dejanje, zaradi katerega se aktivira zapisovalnik podatkov o dogodku; |
| --- | --- |

(g)

dejanje, zaradi katerega se aktivira zapisovalnik podatkov o dogodku;

| (h) | vključenost v zaznan trk; |
| --- | --- |

(h)

vključenost v zaznan trk;

| (i) | zaviranje za zmanjšanje tveganja, ki ga začne sistem; |
| --- | --- |

(i)

zaviranje za zmanjšanje tveganja, ki ga začne sistem;

| (j) | huda okvara sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu; |
| --- | --- |

(j)

huda okvara sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu;

| (k) | huda okvara vozila. |
| --- | --- |

(k)

huda okvara vozila.

| 8.3 | Podatkovni elementi |
| --- | --- |

8.3

Podatkovni elementi

| 8.3.1 | Sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo za vsak dogodek iz odstavka 8.2 jasno določljivo evidentira vsaj naslednje podatkovne elemente:






  (a) | oznaka pojava, kot je naveden v odstavku 8.2; |
| --- | --- | --- |

8.3.1

Sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo za vsak dogodek iz odstavka 8.2 jasno določljivo evidentira vsaj naslednje podatkovne elemente:

(a)

oznaka pojava, kot je naveden v odstavku 8.2;

| (b) | razlog za pojav, kot je ustrezno, naveden v odstavku 8.2; |
| --- | --- |

(b)

razlog za pojav, kot je ustrezno, naveden v odstavku 8.2;

| (c) | datum (ločljivost: llll.mm.dd); |
| --- | --- |

(c)

datum (ločljivost: llll.mm.dd);

| (d) | časovni žig:






  (i) | ločljivost: hh.mm.ss in časovni pas, npr. 12.59.59 UTC; |
| --- | --- | --- |

(d)

časovni žig:

(i)

ločljivost: hh.mm.ss in časovni pas, npr. 12.59.59 UTC;

| (ii) | točnost: +/– 1,0 s. |
| --- | --- |

(ii)

točnost: +/– 1,0 s.

| 8.3.2 | Za vsak dogodek, naveden v odstavku 8.2, je jasno določljiv R157SWIN za sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu ali različice programske opreme, ki zadevajo sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu, pri čemer se navede programska oprema, prisotna v času nastanka dogodka. |
| --- | --- |

8.3.2

Za vsak dogodek, naveden v odstavku 8.2, je jasno določljiv R157

| 8.3.3 | En časovni žig je lahko dovoljen za več elementov, evidentiranih hkrati v časovni ločljivosti določenih podatkovnih elementov. Če je z istim časovnim žigom zabeležen več kot en element, je iz informacij iz posameznih elementov razviden kronološki vrstni red. |
| --- | --- |

8.3.3

En časovni žig je lahko dovoljen za več elementov, evidentiranih hkrati v časovni ločljivosti določenih podatkovnih elementov. Če je z istim časovnim žigom zabeležen več kot en element, je iz informacij iz posameznih elementov razviden kronološki vrstni red.

| 8.4 | Razpoložljivost podatkov |
| --- | --- |

8.4

Razpoložljivost podatkov

| 8.4.1 | Podatki sistema za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo so na voljo ob upoštevanju zahtev iz nacionalne in regionalne zakonodaje (3). |
| --- | --- |

8.4.1

Podatki sistema za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo so na voljo ob upoštevanju zahtev iz nacionalne in regionalne zakonodaje (3

| 8.4.2 | Ko je omejitev hrambe sistema za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo dosežena, se obstoječi podatki prepišejo le s postopkom „prvi noter, prvi ven“ v skladu z načelom upoštevanja ustreznih zahtev glede razpoložljivosti podatkov.
  Proizvajalec vozila zagotovi dokumentirane dokaze o zmogljivosti shranjevanja. |
| --- | --- |

8.4.2

Ko je omejitev hrambe sistema za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo dosežena, se obstoječi podatki prepišejo le s postopkom „prvi noter, prvi ven“ v skladu z načelom upoštevanja ustreznih zahtev glede razpoložljivosti podatkov.

Proizvajalec vozila zagotovi dokumentirane dokaze o zmogljivosti shranjevanja.

| 8.4.3 | Podatki so dostopni tudi po trčenju s stopnjo resnosti, določeno v Pravilniku ZN št. 94, 95 ali 137. Če glavni vir napajanja v vozilu ni na voljo, je še vedno mogoče pridobiti vse podatke, evidentirane v sistemu za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, kot se zahteva z nacionalno in regionalno zakonodajo. |
| --- | --- |

8.4.3

Podatki so dostopni tudi po trčenju s stopnjo resnosti, določeno v Pravilniku ZN št. 94, 95 ali 137. Če glavni vir napajanja v vozilu ni na voljo, je še vedno mogoče pridobiti vse podatke, evidentirane v sistemu za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, kot se zahteva z nacionalno in regionalno zakonodajo.

| 8.4.4 | Podatki, shranjeni v sistemu za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, so enostavno berljivi na standardiziran način z uporabo elektronskega komunikacijskega vmesnika, vsaj prek standardnega vmesnika (vrata OBD). |
| --- | --- |

8.4.4

Podatki, shranjeni v sistemu za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, so enostavno berljivi na standardiziran način z uporabo elektronskega komunikacijskega vmesnika, vsaj prek standardnega vmesnika (vrata OBD).

| 8.4.5 | Proizvajalec zagotovi navodila, kako dostopati do podatkov. |
| --- | --- |

8.4.5

Proizvajalec zagotovi navodila, kako dostopati do podatkov.

| 8.5 | Zaščita pred manipulacijo |
| --- | --- |

8.5

Zaščita pred manipulacijo

| 8.5.1 | Zagotovi se, da je vzpostavljena zadostna zaščita pred manipulacijo (npr. izbrisom podatkov) s shranjenimi podatki, kot je zasnova za zaščito pred poseganjem. |
| --- | --- |

8.5.1

Zagotovi se, da je vzpostavljena zadostna zaščita pred manipulacijo (npr. izbrisom podatkov) s shranjenimi podatki, kot je zasnova za zaščito pred poseganjem.

| 8.6 | Razpoložljivost delovanja sistema za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo |
| --- | --- |

8.6

Razpoložljivost delovanja sistema za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo

| 8.6.1 | Sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo je sposoben komunicirati s sistemom in sporočiti, da deluje. |
| --- | --- |

8.6.1

Sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo je sposoben komunicirati s sistemom in sporočiti, da deluje.

9.   KIBERNETSKA VARNOST IN POSODOBITVE PROGRAMSKE OPREME

| 9.1 | Kibernetski napadi, kibernetske grožnje in ranljivost ne smejo negativno vplivati na učinkovitost sistema. Učinkovitost varnostnih ukrepov se dokaže s skladnostjo s Pravilnikom ZN št. 155. |
| --- | --- |

9.1

Kibernetski napadi, kibernetske grožnje in ranljivost ne smejo negativno vplivati na učinkovitost sistema. Učinkovitost varnostnih ukrepov se dokaže s skladnostjo s Pravilnikom ZN št. 155.

| 9.2 | Če sistem dovoljuje posodobitve programske opreme, se učinkovitost postopkov in procesov posodabljanja programske opreme dokaže s skladnostjo s Pravilnikom ZN št. 156. |
| --- | --- |

9.2

Če sistem dovoljuje posodobitve programske opreme, se učinkovitost postopkov in procesov posodabljanja programske opreme dokaže s skladnostjo s Pravilnikom ZN št. 156.

| 9.3 | Zahteve za identifikacijo programske opreme |
| --- | --- |

9.3

Zahteve za identifikacijo programske opreme

| 9.3.1 | Da bi se zagotovila identifikacija programske opreme sistema, lahko proizvajalec vozila uporabi R157SWIN. Če R157SWIN ni uporabi, se lahko uporabi drug sistem za identifikacijo programske opreme (tj. različica programske opreme). |
| --- | --- |

9.3.1

Da bi se zagotovila identifikacija programske opreme sistema, lahko proizvajalec vozila uporabi R157

157

| 9.3.2 | Če proizvajalec uporabi R157SWIN, se uporablja naslednje: |
| --- | --- |

9.3.2

Če proizvajalec uporabi R157

| 9.3.2.1 | Proizvajalec vozila mora imeti veljavno homologacijo v skladu s Pravilnikom ZN št. 156 (Pravilnik o posodobitvi programske opreme). |
| --- | --- |

9.3.2.1

Proizvajalec vozila mora imeti veljavno homologacijo v skladu s Pravilnikom ZN št. 156 (Pravilnik o posodobitvi programske opreme).

| 9.3.2.2 | Proizvajalec vozila na obrazcu sporočila iz tega pravilnika navede naslednje informacije:






  (a) | R157SWIN; |
| --- | --- | --- |

9.3.2.2

Proizvajalec vozila na obrazcu sporočila iz tega pravilnika navede naslednje informacije:

(a)

R157SWIN;

157

| (b) | podatek, kako brati R157SWIN ali različice programske opreme, če R157SWIN ni na vozilu. |
| --- | --- |

(b)

podatek, kako brati R157SWIN ali različice programske opreme, če R157SWIN ni na vozilu.

157

157

| 9.3.2.3 | Proizvajalec vozila lahko na obrazcu sporočila iz tega pravilnika navede seznam ustreznih parametrov, ki bodo omogočili identifikacijo vozil, ki jih je mogoče posodobiti s programsko opremo, ki jo predstavlja R157SWIN. Zagotovljene informacije navede proizvajalec vozila, homologacijski organ pa jih ne sme preveriti. |
| --- | --- |

9.3.2.3

Proizvajalec vozila lahko na obrazcu sporočila iz tega pravilnika navede seznam ustreznih parametrov, ki bodo omogočili identifikacijo vozil, ki jih je mogoče posodobiti s programsko opremo, ki jo predstavlja R157

| 9.3.3 | Proizvajalec vozila lahko pridobi novo homologacijo vozila zaradi razlikovanja med različicami programske opreme, namenjenimi za uporabo na vozilih, ki so že registrirana na trgu, in različicami programske opreme, ki se uporabljajo na novih vozilih. To lahko zajema primere, ko se posodobijo predpisi o homologaciji ali spremeni strojna oprema vozil iz serijske proizvodnje. Kjer je to mogoče, se je treba v dogovoru z agencijo, ki izvaja preizkuse, izogniti podvajanju preizkusov. |
| --- | --- |

9.3.3

Proizvajalec vozila lahko pridobi novo homologacijo vozila zaradi razlikovanja med različicami programske opreme, namenjenimi za uporabo na vozilih, ki so že registrirana na trgu, in različicami programske opreme, ki se uporabljajo na novih vozilih. To lahko zajema primere, ko se posodobijo predpisi o homologaciji ali spremeni strojna oprema vozil iz serijske proizvodnje. Kjer je to mogoče, se je treba v dogovoru z agencijo, ki izvaja preizkuse, izogniti podvajanju preizkusov.

10.   SPREMEMBA TIPA VOZILA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 10.1 | Vsaka sprememba obstoječega tipa vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila.
  Homologacijski organ potem:






  (a) | ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali |
| --- | --- | --- |

10.1

Vsaka sprememba obstoječega tipa vozila se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo za tip vozila.

Homologacijski organ potem:

(a)

ob posvetu s proizvajalcem odloči, da se podeli nova homologacija, ali

| (b) | uporabi postopek iz odstavka 10.1.1 (Revizija), in če je ustrezno, postopek iz odstavka 10.1.2 (Razširitev). |
| --- | --- |

(b)

uporabi postopek iz odstavka 10.1.1 (Revizija), in če je ustrezno, postopek iz odstavka 10.1.2 (Razširitev).

| 10.1.1 | Revizija
  Kadar se podatki v opisnih listih spremenijo in homologacijski organ presodi, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da stopalke v vsakem primeru še vedno izpolnjujejo zahteve, se sprememba označi kot „revizija“.
  V takem primeru homologacijski organ po potrebi izda revidirane strani opisnih listov, pri čemer vsako revidirano stran označi tako, da sta jasno vidna narava spremembe in datum ponovne izdaje.
  Tej zahtevi ustreza tudi izdaja konsolidirane posodobljene različice opisne dokumentacije z izčrpnim opisom spremembe. |
| --- | --- |

10.1.1

Revizija

Kadar se podatki v opisnih listih spremenijo in homologacijski organ presodi, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da stopalke v vsakem primeru še vedno izpolnjujejo zahteve, se sprememba označi kot „revizija“.

V takem primeru homologacijski organ po potrebi izda revidirane strani opisnih listov, pri čemer vsako revidirano stran označi tako, da sta jasno vidna narava spremembe in datum ponovne izdaje.

Tej zahtevi ustreza tudi izdaja konsolidirane posodobljene različice opisne dokumentacije z izčrpnim opisom spremembe.

| 10.1.2 | Razširitev
  Sprememba se označi kot „razširitev“, če so bili podatki v opisni dokumentaciji spremenjeni in






  (a) | so potrebni dodatni pregledi ali preizkusi ali |
| --- | --- | --- |

10.1.2

Razširitev

Sprememba se označi kot „razširitev“, če so bili podatki v opisni dokumentaciji spremenjeni in

(a)

so potrebni dodatni pregledi ali preizkusi ali

| (b) | so bile spremenjene katere koli informacije v sporočilu (razen v njegovih prilogah) ali |
| --- | --- |

(b)

so bile spremenjene katere koli informacije v sporočilu (razen v njegovih prilogah) ali

| (c) | se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

se je zahtevala homologacija v skladu s poznejšimi spremembami Pravilnika po začetku njihove veljavnosti.

| 10.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. Poleg tega se ustrezno spremeni seznam opisnih listov in poročil o preizkusu, priložen dokumentu s sporočilom iz Priloge 1, da se navede datum najnovejše revizije ali razširitve. |
| --- | --- |

10.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. Poleg tega se ustrezno spremeni seznam opisnih listov in poročil o preizkusu, priložen dokumentu s sporočilom iz Priloge 1, da se navede datum najnovejše revizije ali razširitve.

| 10.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli zaporedno številko vsakemu obrazcu sporočila, ki se sestavi za tako razširitev. |
| --- | --- |

10.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli zaporedno številko vsakemu obrazcu sporočila, ki se sestavi za tako razširitev.

11.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 11.1 | Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev: |
| --- | --- |

11.1

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 1 k Sporazumu iz leta 1958 (E/ECE/TRANS/505/Rev.3) ob upoštevanju naslednjih zahtev:

| 11.2 | Vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelano tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

11.2

Vozilo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelano tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika.

| 11.3 | Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri skladnost metod nadzora, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

11.3

Homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri skladnost metod nadzora, ki se uporabljajo v vsaki proizvodni enoti. Ta preverjanja se običajno opravijo enkrat na dve leti.

12.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 12.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8. |
| --- | --- |

12.1

Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz odstavka 8.

| 12.2 | Če pogodbenica prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, tako da jim pošlje obrazec sporočila, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

12.2

Če pogodbenica prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, tako da jim pošlje obrazec sporočila, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

13.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

| 13.1 | Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, in ta potem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporočila, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

13.1

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip vozila, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, in ta potem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem sporočila, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 13.2 | Za proizvodnjo se ne šteje, da se je dokončno prenehala, če namerava proizvajalec vozil pridobiti nadaljnja dovoljenja za posodobitve programske opreme za vozila, ki so že registrirana na trgu. |
| --- | --- |

13.2

Za proizvodnjo se ne šteje, da se je dokončno prenehala, če namerava proizvajalec vozil pridobiti nadaljnja dovoljenja za posodobitve programske opreme za vozila, ki so že registrirana na trgu.

14.   NAZIVI IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PREIZKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov (4) sporočijo nazive in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preizkuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in ki se jim pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

4

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1

(2)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

2

(3)  Opomba: po mnenju projektne skupine za kibernetsko varnost in vprašanja glede oddajanja prek radijskih valov (GRVA) na podlagi nedavne kvantitativne študije pogodbenice besedilo določa več specifikacij za časovne žige v zvezi z 2 500 časovnimi žigi, ki ustrezajo obdobju šestih mesecev uporabe.

3

(4)  Prek spletne platforme („/vloga 343“), ki jo zagotavlja UN/ECE in je namenjena izmenjavi takih informacij: https://www.unece.org/trans/main/wp29/datasharing.html.

4

---

PRILOGA 1

Sporočilo

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

| (1) | Izdal: | naziv homologacijskega organa:
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- | --- |

Image 18

Izdal:

naziv homologacijskega organa:

...

...

...

| o (2): | podeljeni homologaciji
  razširjeni homologaciji
  zavrnjeni homologaciji
  preklicani homologaciji
  dokončnem prenehanju proizvodnje |
| --- | --- |

o (2):

podeljeni homologaciji

razširjeni homologaciji

zavrnjeni homologaciji

preklicani homologaciji

dokončnem prenehanju proizvodnje

tipa vozila glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu v skladu s Pravilnikom ZN št. 157.

Homologacijska št.: ...

Razlog za razširitev ali revizijo: ...

1.

Blagovno ime ali znamka vozila: ...

2.

Tip vozila ...

3.

Naziv in naslov proizvajalca ...

4.

Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja ...

5.

Splošni konstrukcijski podatki o vozilu

5.1

Fotografije in/ali risbe reprezentativnega vozila: ...

6.

Opis in/ali risba sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, vključno z:

6.1

opredeljeno najvišjo hitrostjo sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu po podatkih proizvajalca: ...

6.2

sistemom zaznavanja (vključno s sestavnimi deli): ...

6.3

namestitvijo sistema zaznavanja sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu: ...

6.4

identifikacijo programske opreme sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu (če je ustrezno): ...

7.

Besedilni opis in/ali risba vmesnika človek-stroj sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu, vključno z:

7.1

metodami za zaznavanje razpoložljivosti voznika ...

7.2

načini za aktiviranje, deaktiviranje in razveljavitev delovanja sistema ...

7.3

načini za ugotavljanje pozornosti voznikov ...

7.4

vsemi omejitvami sistema zaradi okoljskih pogojev ali razmer na cestah...

8.

Besedilni opis in/ali risba informacij, ki jih prejme voznik, vključno s:

8.1

statusom sistema: ...

8.2

zahtevo za prenos upravljanja: ...

8.3

zaviranjem za zmanjšanje tveganja: ...

8.4

hitrim zaviranjem v sili: ...

9.

Sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo (DSSAD):

9.1

Delovanje sistema za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo, preverjeno po preizkusih, izvedenih v skladu s Prilogo 5: ...da/ne

9.2

Preverjena dokumentacija sistema za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo o dostopnosti podatkov, samopreverjanju celovitosti podatkov in zaščiti pred manipulacijo s shranjenimi podatki: da/ne

10.

Kibernetska varnost in posodobitve programske opreme

10.1

Številka homologacije za kibernetsko varnost (če je ustrezno): ...

10.2

Številka homologacije za posodobitev programske opreme (če je ustrezno): ...

11.

Posebne zahteve, ki jih je treba uporabiti za varnostne vidike elektronskih nadzornih sistemov (Priloga 4)

11.1

Sklicevanje na dokument proizvajalca za Prilogo 4 (vključno s številko različice): ...

11.2

Obrazec opisnega lista (Dodatek 2 k Prilogi 4): ...

12.

Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preizkusov ...

12.1

Datum poročila, ki ga je izdala navedena služba ...

12.2

(Referenčna) številka poročila o preizkusu, ki ga je izdala navedena služba ...

13.

Homologacija podeljena/razširjena/popravljena/zavrnjena/preklicana2

14.

Mesto homologacijske oznake na vozilu ...

15.

Kraj ...

16.

Datum ...

17.

Podpis ...

18.

Temu sporočilu je priložen seznam dokumentov iz homologacijske dokumentacije, ki jih hranijo upravne službe, ki so podelile homologacijo, in jih je mogoče dobiti na zahtevo.

Dodatne informacije

19.

R157SWIN: ...

19.1

Informacije o načinu branja R157SWIN ali različice programske opreme, če R157SWIN ni na vozilu: ...

19.2

Če je ustrezno, navedite ustrezne parametre, ki bodo omogočali identifikacijo tistih vozil, ki jih je mogoče posodobiti s programsko opremo, ki jo predstavlja R157SWIN pod odstavkom 19.1: ...

---

(1)  Številčna oznaka države, ki je podelila/razširila/zavrnila/preklicala homologacijo (glej določbe o homologaciji v Pravilniku ZN št. 157).

1

(2)  Neustrezno prečrtajte.

2

---

Dodatek

Dodatek k sporočilu o homologaciji št. ... o homologaciji tipa vozila glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu v skladu s Pravilnikom št. 157

Dodatne informacije

Regije pogodbenic, v katerih je bilo v skladu z izjavo proizvajalca za sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu ocenjeno, da je v skladu z lokalnimi prometnimi predpisi:

| Država | Ocenjena | Pripombe o morebitnih omejitvah |
| --- | --- | --- |
| E 1 Nemčija | da/ne | |
| E 2 Francija | | |
| E 3 Italija | | |
| E 4 Nizozemska | | |
| E 5 Švedska | | |
| E 6 Belgija | | |
| E 7 Madžarska | | |
| E 8 Češka | | |
| E 9 Španija | | |
| E 10 Srbija | | |
| E 11 Združeno kraljestvo | | |
| E 12 Avstrija | | |
| E 13 Luksemburg | | |
| E 14 Švica | | |
| E 16 Norveška | | |
| E 17 Finska | | |
| E 18 Danska | | |
| E 19 Romunija | | |
| E 20 Poljska | | |
| E 21 Portugalska | | |
| E 22 Rusija | | |
| E 23 Grčija | | |
| E 24 Irska | | |
| E 25 Hrvaška | | |
| E 26 Slovenija | | |
| E 27 Slovaška | | |
| E 28 Belorusija | | |
| E 29 Estonija | | |
| E 30 Moldova | | |
| E 31 Bosna in Hercegovina | | |
| E 32 Latvija | | |
| E 34 Bolgarija | | |
| E 35 Kazahstan | | |
| E 36 Litva | | |
| E 37 Turčija | | |
| E 39 Azerbajdžan | | |
| E 40 Severna Makedonija | | |
| E 43 Japonska | | |
| E 45 Avstralija | | |
| E 46 Ukrajina | | |
| E 47 Južna Afrika | | |
| E 48 Nova Zelandija | | |
| E 49 Ciper | | |
| E 50 Malta | | |
| E 51 Južna Koreja | | |
| E 52 Malezija | | |
| E 53 Tajska | | |
| E 54 Albanija
  E 55 Armenija | | |
| E 56 Črna gora | | |
| E 57 San Marino | | |
| E 58 Tunizija | | |
| E 60 Gruzija | | |
| E 62 Egipt | | |
| E 63 Nigerija | | |
| [E 64 Pakistan] | | |
| (*) | | |

Država

Ocenjena

Pripombe o morebitnih omejitvah

E 1 Nemčija

da/ne

E 2 Francija

E 3 Italija

E 4 Nizozemska

E 5 Švedska

E 6 Belgija

E 7 Madžarska

E 8 Češka

E 9 Španija

E 10 Srbija

E 11 Združeno kraljestvo

E 12 Avstrija

E 13 Luksemburg

E 14 Švica

E 16 Norveška

E 17 Finska

E 18 Danska

E 19 Romunija

E 20 Poljska

E 21 Portugalska

E 22 Rusija

E 23 Grčija

E 24 Irska

E 25 Hrvaška

E 26 Slovenija

E 27 Slovaška

E 28 Belorusija

E 29 Estonija

E 30 Moldova

E 31 Bosna in Hercegovina

E 32 Latvija

E 34 Bolgarija

E 35 Kazahstan

E 36 Litva

E 37 Turčija

E 39 Azerbajdžan

E 40 Severna Makedonija

E 43 Japonska

E 45 Avstralija

E 46 Ukrajina

E 47 Južna Afrika

E 48 Nova Zelandija

E 49 Ciper

E 50 Malta

E 51 Južna Koreja

E 52 Malezija

E 53 Tajska

E 54 Albanija

E 55 Armenija

E 56 Črna gora

E 57 San Marino

E 58 Tunizija

E 60 Gruzija

E 62 Egipt

E 63 Nigerija

[E 64 Pakistan]

(*)

---

(*)  Seznam pogodbenic, ki uporabljajo Pravilnik ZN št. 157, je na voljo na spletu: https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=TREATY&mtdsg_no=XI-B-16-15[X]&chapter=11&clang=_en.

---

PRILOGA 2

Namestitev homologacijskih oznak

VZOREC A

(Glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image 19

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede na sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom ZN št. 157 pod homologacijsko št. 002439. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika ZN št. 157 v njegovi prvotni različici.

VZOREC B

(Glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image 20

a = najmanj 8 mm

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma št. 157 in 31 (1). Homologacijski številki pomenita, da je bil ob podelitvi zadevne homologacije Pravilnik ZN št. 157 v svoji prvotni različici, Pravilnik ZN št. 31 pa je vseboval spremembe 02.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

(rezervirano)

---

PRILOGA 4

Posebne zahteve, ki jih je treba uporabiti za vidike funkcionalne in operativne varnosti sistemov za samodejno ohranjanje voznega pasu

1.   SPLOŠNO

Namen te priloge je zagotoviti, da je proizvajalec med postopki zasnove in razvoja ustrezno temeljito proučil funkcionalno in operativno varnost avtomatiziranega sistema, ki zagotavlja funkcije, ki jih ureja pravilnik o sistemu za samodejno ohranjanje voznega pasu, in jih bo še naprej proučeval v celotnem življenjskem ciklu tipa vozila (načrtovanje, razvoj, proizvodnja, obratovanje na terenu, razgradnja).

Priloga zajema dokumentacijo, ki jo mora proizvajalec za namene homologacije razkriti homologacijskemu organu ali tehnični službi, ki deluje v njegovem imenu (v nadaljnjem besedilu: homologacijski organ).

Ta dokumentacija dokazuje, da sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izpolnjuje zahteve glede delovanja, določene v tem pravilniku ZN, ter da je zasnovan in razvit tako, da deluje brez pretiranih varnostnih tveganj za voznika, potnike in druge udeležence v prometu.

Homologacijski organ, ki podeli homologacijo, s ciljno usmerjenimi pregledi na kraju samem in preizkusi preveri, ali je argumentacija iz dokumentacije dovolj tehtna in ali proizvajalec dejansko pripravlja zasnovo in izvaja postopke, opisane v dokumentaciji.

Čeprav se na podlagi predložene dokumentacije, dokazov in presoj postopka / ocen izdelka, ki so v zvezi s tem pravilnikom po mnenju homologacijskega organa zadovoljivi, za preostalo stopnja tveganja ocenjenega sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu šteje, da je sprejemljiva za začetek uporabe tipa vozila, je za splošno varnost vozila v življenjski dobi sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu v skladu z zahtevami iz tega pravilnika še naprej odgovoren proizvajalec, ki zahteva homologacijo.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tej prilogi:

| 2.1 | „sistem“ pomeni sistem „elektronskega upravljanja na višji ravni“ in njegove sisteme elektronskega upravljanja, ki zagotavljajo avtomatizirano vozno funkcijo. To vključuje tudi vse povezave za prenos do ali iz drugih sistemov, ki ne spadajo na področje uporabe tega pravilnika in ki se odzivajo na funkcijo samodejnega ohranjanja voznega pasu; |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | „varnostni koncept“ je opis ukrepov, ki so konstrukcijsko vgrajeni v sistem, na primer v elektronske enote, zato da vozilo v brezhibnem stanju in stanju z napako deluje brez pretiranih varnostnih tveganj za voznika, potnike in druge udeležence v prometu. Možnost vrnitve v delno delovanje ali celo v rezervni sistem za ključne funkcije vozila je del varnostnega koncepta; |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | „elektronski krmilni sistem“ pomeni kombinacijo enot, zasnovanih za sodelovanje pri izvajanju navedene funkcije samodejnega ohranjanja voznega pasu z elektronsko obdelavo podatkov. Taki sistemi, ki se pogosto upravljajo s programsko opremo, so sestavljeni iz samostojnih funkcionalnih sestavnih delov, kot so tipala, elektronske upravljalne enote in sprožila, ter so povezani prek povezav za prenos. Vsebujejo lahko mehanske, elektropnevmatske ali elektrohidravlične elemente; |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | sistemi „elektronskega upravljanja na višji ravni“ so sistemi, ki za realizacijo dinamične vožnje uporabljajo določbe o obdelavi in/ali zaznavanju; |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | „enote“ so najmanjši deli sestavnih delov sistema, ki so obravnavani v tej prilogi, saj se te kombinacije sestavnih delov za potrebe identifikacije, analize ali nadomestitve štejejo za eno samo enoto; |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | „povezave za prenos“ so sredstva, ki se uporabljajo za medsebojno povezovanje porazdeljenih enot za prenos signalov in operativnih podatkov ali oskrbo z energijo. Ta oprema je praviloma električna, deloma pa je lahko tudi mehanska, pnevmatska ali hidravlična; |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | „območje nadzora“ se nanaša na izhodno spremenljivko in opredeljuje območje, v katerem bo sistem verjetno izvajal nadzor; |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | „meja funkcionalnega delovanja“ opredeljuje meje zunanjih fizičnih meja, znotraj katerih lahko sistem izvaja dinamično vožnjo (tj. vključno z zahtevami za prenos upravljanja in zaviranjem za zmanjšanje tveganja); |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | „območje operativne zasnove“ sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu opredeljuje posebne operativne pogoje (npr. okoljske, geografske, dnevne, prometne, infrastrukturne, hitrostne, vremenske in druge pogoje) v okviru meja, določenih s tem pravilnikom, v skladu s katerimi je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu zasnovan tako, da deluje brez kakršnega koli posredovanja voznika; |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | „avtomatizirana vozna funkcija“ pomeni funkcijo „sistema“, ki lahko opravlja nalogo dinamične vožnje vozila; |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | „strategija upravljanja“ pomeni strategijo za zagotovitev zanesljivega in varnega delovanja funkcij „sistema“ kot odziv na poseben sklop okoljskih in/ali obratovalnih pogojev (kot so stanje površine ceste, intenzivnost prometa in drugi udeleženci v prometu, neugodne vremenske razmere itd.). To lahko vključuje samodejno deaktiviranje funkcije ali začasne omejitve delovanja (npr. zmanjšanje najvišje delovne hitrosti itd.); |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | „funkcionalna varnost“ pomeni odsotnost pretiranih tveganj pri pojavu nevarnosti, ki nastanejo zaradi nepravilnega delovanja električnih/elektronskih sistemov (tveganja za varnost zaradi sistemskih napak); |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | „napaka“ pomeni neobičajno stanje, ki lahko povzroči odpoved delovanja elementa (sistema, sestavnega dela, programske opreme) ali sklopa (sistema ali kombinacije sistemov, ki izvajajo funkcijo vozila); |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | „okvara“ pomeni prenehanje predvidenega vedenja elementa ali sklopa; |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | „operativna varnost“ pomeni odsotnost pretiranega tveganja pri pojavu nevarnosti zaradi funkcionalnih pomanjkljivosti predvidene funkcionalnosti (npr. napačno/zamujeno zaznavanje), operativnih motenj (npr. okoljskih pogojev kot so megla, dež, sence, sončna svetloba, infrastruktura) ali razumno predvidljive zlorabe / napak voznika, potnikov in drugih udeležencev v prometu (tveganja za varnost – brez sistemskih napak); |
| --- | --- |

2.15

| 2.16 | „pretirano tveganje“ pomeni splošno stopnjo tveganja za voznika, potnike v vozilu in druge udeležence v prometu, ki se poveča v primerjavi z vozilom, ki se spretno in skrbno ročno upravlja. |
| --- | --- |

2.16

3.   DOKUMENTACIJA

| 3.1 | Zahteve
  Proizvajalec predloži dokumentacijo, ki omogoča dostop do osnovne zasnove „sistema“ ter sredstev, s katerimi je ta povezan z drugimi sistemi vozila ali s katerimi neposredno upravlja izhodne spremenljivke.
  Pojasnijo se funkcije „sistema“, vključno s strategijami upravljanja, in varnostni koncept, kot jih je določil proizvajalec.
  Dokumentacija je kratka, vendar dokazuje, da zasnova in razvoj temeljita na strokovnem znanju z vseh zadevnih sistemskih področij.
  Kar zadeva redne tehnične preglede, je v dokumentaciji opisano, kako se lahko preveri trenutno stanje delovanja „sistema“.
  Informacije o tem, kako so različice programske opreme in stanje opozorilnega signala za okvaro berljive na standardiziran način z uporabo elektronskega komunikacijskega vmesnika, vsaj prek standardnega vmesnika (vrata OBD).
  Homologacijski organ oceni dokumentacijo in v zvezi s „sistemom“ dokaže, da:






  (a) | je zasnovan in razvit za delovanje na tak način, da deluje brez pretiranih tveganj za voznika, potnike in druge udeležence v prometu v okviru navedenega območja operativne zasnove in mej; |
| --- | --- | --- |

3.1

Proizvajalec predloži dokumentacijo, ki omogoča dostop do osnovne zasnove „sistema“ ter sredstev, s katerimi je ta povezan z drugimi sistemi vozila ali s katerimi neposredno upravlja izhodne spremenljivke.

Pojasnijo se funkcije „sistema“, vključno s strategijami upravljanja, in varnostni koncept, kot jih je določil proizvajalec.

Dokumentacija je kratka, vendar dokazuje, da zasnova in razvoj temeljita na strokovnem znanju z vseh zadevnih sistemskih področij.

Kar zadeva redne tehnične preglede, je v dokumentaciji opisano, kako se lahko preveri trenutno stanje delovanja „sistema“.

Informacije o tem, kako so različice programske opreme in stanje opozorilnega signala za okvaro berljive na standardiziran način z uporabo elektronskega komunikacijskega vmesnika, vsaj prek standardnega vmesnika (vrata OBD).

Homologacijski organ oceni dokumentacijo in v zvezi s „sistemom“ dokaže, da:

(a)

je zasnovan in razvit za delovanje na tak način, da deluje brez pretiranih tveganj za voznika, potnike in druge udeležence v prometu v okviru navedenega območja operativne zasnove in mej;

| (b) | upošteva vse zahteve glede delovanja, ki so opredeljene drugje v tem pravilniku ZN; |
| --- | --- |

(b)

upošteva vse zahteve glede delovanja, ki so opredeljene drugje v tem pravilniku ZN;

| (c) | je bil razvit v skladu s postopkom/metodo razvoja, ki jo navede proizvajalec, in da to vključuje vsaj korake iz odstavka 3.4.4. |
| --- | --- |

(c)

je bil razvit v skladu s postopkom/metodo razvoja, ki jo navede proizvajalec, in da to vključuje vsaj korake iz odstavka 3.4.4.

| 3.1.1 | Dokumentacija se predloži v treh delih:






  (a) | vloga za podelitev homologacije: opisni list, ki se homologacijskemu organu predloži v času predložitve vloge za podelitev homologacije, vsebuje kratke informacije o elementih iz Dodatka 2. Ta opisni list postane del homologacije; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

(a)

vloga za podelitev homologacije: opisni list, ki se homologacijskemu organu predloži v času predložitve vloge za podelitev homologacije, vsebuje kratke informacije o elementih iz Dodatka 2. Ta opisni list postane del homologacije;

| (b) | uradna dokumentacija za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz tega odstavka 3 (razen gradiva iz odstavka 3.4.4) in ki se predloži homologacijskemu organu za izvedbo ocene izdelka / presoje postopka. Homologacijski organ uporabi to dokumentacijo kot temeljno referenco za postopek preverjanja iz odstavka 4 te priloge. Homologacijski organ zagotovi, da je ta dokumentacija na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila; |
| --- | --- |

(b)

uradna dokumentacija za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz tega odstavka 3 (razen gradiva iz odstavka 3.4.4) in ki se predloži homologacijskemu organu za izvedbo ocene izdelka / presoje postopka. Homologacijski organ uporabi to dokumentacijo kot temeljno referenco za postopek preverjanja iz odstavka 4 te priloge. Homologacijski organ zagotovi, da je ta dokumentacija na voljo vsaj deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila;

| (c) | dodatno zaupno gradivo in podatki o analizah (intelektualna lastnina) iz odstavka 3.4.4, ki jih obdrži proizvajalec, vendar morajo biti ob oceni izdelka / presoji postopka dani na voljo za pregled (npr. na kraju samem v objektih proizvajalca za tehnično projektiranje). Proizvajalec zagotovi, da so to gradivo in podatki o analizah na voljo deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila. |
| --- | --- |

(c)

dodatno zaupno gradivo in podatki o analizah (intelektualna lastnina) iz odstavka 3.4.4, ki jih obdrži proizvajalec, vendar morajo biti ob oceni izdelka / presoji postopka dani na voljo za pregled (npr. na kraju samem v objektih proizvajalca za tehnično projektiranje). Proizvajalec zagotovi, da so to gradivo in podatki o analizah na voljo deset let po dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila.

| 3.2 | Opis funkcij „sistema“, vključno s strategijami upravljanja
  Predloži se opis, v katerem so enostavno pojasnjene vse funkcije „sistema“, vključno s strategijami upravljanja, in metode, uporabljene za izvajanje dinamične vožnje v okviru območja operativne zasnove in meja, pod katerimi je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu zasnovan za delovanje, vključno z navedbo mehanizmov, s katerimi se izvaja upravljanje. Proizvajalec opiše pričakovane interakcije med sistemom in voznikom, potniki v vozilu in drugimi udeleženci v prometu ter vmesnikom človek-stroj.
  Vse omogočene ali onemogočene funkcije avtomatizirane vožnje, za katere sta strojna in programska oprema prisotni v vozilu v času proizvodnje, se navedejo, zanje pa veljajo zahteve iz te priloge, in sicer pred njihovo uporabo v vozilu. Če se uporabljajo algoritmi za nenehno učenje, proizvajalec dokumentira tudi obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

3.2

Predloži se opis, v katerem so enostavno pojasnjene vse funkcije „sistema“, vključno s strategijami upravljanja, in metode, uporabljene za izvajanje dinamične vožnje v okviru območja operativne zasnove in meja, pod katerimi je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu zasnovan za delovanje, vključno z navedbo mehanizmov, s katerimi se izvaja upravljanje. Proizvajalec opiše pričakovane interakcije med sistemom in voznikom, potniki v vozilu in drugimi udeleženci v prometu ter vmesnikom človek-stroj.

Vse omogočene ali onemogočene funkcije avtomatizirane vožnje, za katere sta strojna in programska oprema prisotni v vozilu v času proizvodnje, se navedejo, zanje pa veljajo zahteve iz te priloge, in sicer pred njihovo uporabo v vozilu. Če se uporabljajo algoritmi za nenehno učenje, proizvajalec dokumentira tudi obdelavo podatkov.

| 3.2.1 | Predloži se seznam vseh vhodnih in zaznanih spremenljivk ter določi njihovo delovno območje, skupaj z opisom, kako vsaka spremenljivka vpliva na obnašanje sistema. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Predloži se seznam vseh izhodnih spremenljivk, ki jih upravlja „sistem“, in v vsakem primeru se pojasni, ali je upravljanje neposredno ali poteka prek drugega sistema vozila. Opredeli se območje upravljanja (odstavek 2.7), ki se izvaja za vsako tako spremenljivko. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Navedejo se meje, ki določajo meje funkcionalnega delovanja, vključno z mejami območja operativne zasnove, kadar je to potrebno za delovanje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Pojasniti je treba koncept interakcije z voznikom, ko so dosežene meje območja operativne zasnove, vključno s seznamom vrst situacij, v katerih bo sistem na voznika naslovil zahtevo za prenos upravljanja. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Zagotoviti je treba informacije o načinih za aktiviranje, razveljavitev delovanja ali deaktiviranje sistema, vključno s strategijo zaščite sistema pred nenamernim deaktiviranjem. To vključuje tudi informacije o tem, kako sistem zazna, da je voznik na voljo za prevzem nadzora nad vožnjo, skupaj s specifikacijami in dokumentiranimi dokazi o uporabljenem parametru za ugotavljanje pozornosti voznika in vpliva na pragove krmiljenja. |
| --- | --- |

3.2.5

| 3.3 | Načrt in shematski prikazi sistema |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Popis sestavnih delov
  Predloži se seznam, na katerem so razčlenjene vse enote „sistema“ in navedeni tudi ostali sistemi vozila, ki so potrebni za izvajanje zadevne funkcije upravljanja.
  Predloži se okvirna shema, ki prikazuje te enote v kombinaciji, pri čemer se pojasnijo porazdelitev opreme in medsebojne povezave.
  Ta okvirna shema vključuje:






  (a) | dojemanje in zaznavanje predmetov, vključno s kartiranjem in določanjem položaja; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Predloži se seznam, na katerem so razčlenjene vse enote „sistema“ in navedeni tudi ostali sistemi vozila, ki so potrebni za izvajanje zadevne funkcije upravljanja.

Predloži se okvirna shema, ki prikazuje te enote v kombinaciji, pri čemer se pojasnijo porazdelitev opreme in medsebojne povezave.

Ta okvirna shema vključuje:

(a)

dojemanje in zaznavanje predmetov, vključno s kartiranjem in določanjem položaja;

| (b) | opredelitev značilnosti odločanja; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev značilnosti odločanja;

| (c) | nadzor in spremljanje na daljavo, ki ga izvaja središče za nadzor na daljavo (če je ustrezno); |
| --- | --- |

(c)

nadzor in spremljanje na daljavo, ki ga izvaja središče za nadzor na daljavo (če je ustrezno);

| (d) | sistem za shranjevanje podatkov (DSSAD). |
| --- | --- |

(d)

sistem za shranjevanje podatkov (DSSAD).

| 3.3.2 | Funkcije enot
  Opiše se funkcija vsake enote „sistema“ in prikažejo signali, ki jo povezujejo z drugimi enotami ali drugimi sistemi vozila. To se lahko zagotovi z označenim blokovnim diagramom, drugim shematskim prikazom ali opisom, ki mu je tak diagram priložen. |
| --- | --- |

3.3.2

Opiše se funkcija vsake enote „sistema“ in prikažejo signali, ki jo povezujejo z drugimi enotami ali drugimi sistemi vozila. To se lahko zagotovi z označenim blokovnim diagramom, drugim shematskim prikazom ali opisom, ki mu je tak diagram priložen.

| 3.3.3 | Medsebojne povezave znotraj „sistema“ se prikažejo s shemo vezja za povezave za prenos električne energije, shemo cevne napeljave za opremo za pnevmatski ali hidravlični prenos in poenostavljenim načrtom v obliki sheme mehanskih povezav. Prikažejo se tudi povezave za prenos do drugih sistemov in iz njih. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Obstaja jasna povezava med povezavami za prenos in signali, ki se prenašajo med enotami. Prednostne naloge signalov na multiplih podatkovnih poteh se navedejo, kadar koli je lahko prednostna naloga težava, ki vpliva na delovanje ali varnost. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Identifikacija enot
  Vsaka enota je jasno in nedvoumno prepoznavna (npr. z oznako za strojno opremo in oznako ali programskim izhodom za vsebino programa), da zagotavlja ustrezno povezavo med strojno opremo in dokumentacijo. Kadar je mogoče različico programske opreme spremeniti, ne da bi bilo treba zamenjati oznako ali sestavni del, se identifikacija programske opreme izvede le prek programskega izhoda.
  Kadar so funkcije združene v eni sami enoti ali celo v enem samem računalniku, vendar so zaradi jasnosti in lažjega pojasnila prikazane v več blokih v blokovnem diagramu, se uporabi ena sama identifikacijska oznaka strojne opreme. Proizvajalec s to identifikacijo potrdi, da je predložena oprema skladna z ustreznim dokumentom. |
| --- | --- |

3.3.5

Vsaka enota je jasno in nedvoumno prepoznavna (npr. z oznako za strojno opremo in oznako ali programskim izhodom za vsebino programa), da zagotavlja ustrezno povezavo med strojno opremo in dokumentacijo. Kadar je mogoče različico programske opreme spremeniti, ne da bi bilo treba zamenjati oznako ali sestavni del, se identifikacija programske opreme izvede le prek programskega izhoda.

Kadar so funkcije združene v eni sami enoti ali celo v enem samem računalniku, vendar so zaradi jasnosti in lažjega pojasnila prikazane v več blokih v blokovnem diagramu, se uporabi ena sama identifikacijska oznaka strojne opreme. Proizvajalec s to identifikacijo potrdi, da je predložena oprema skladna z ustreznim dokumentom.

| 3.3.5.1 | Identifikacija opredeljuje različico strojne in programske opreme, kadar pa se slednja spremeni tako, da spremeni funkcijo enote, kar zadeva ta pravilnik, se spremeni tudi ta identifikacija. |
| --- | --- |

3.3.5.1

| 3.3.6 | Namestitev sestavnih delov sistema zaznavanja
  Proizvajalec zagotovi informacije o možnostih namestitve, ki se bodo uporabile za posamezne sestavne dele, ki sestavljajo sistem zaznavanja. Te možnosti med drugim vključujejo lokacijo sestavnega dela v/na vozilu, materiale, ki obdajajo sestavni del, dimenzije in geometrijo materiala, ki obdaja sestavni del, ter površinsko obdelavo materialov, ki obdajajo sestavni del, potem ko je ta vgrajen v vozilo. Informacije vključujejo tudi specifikacije namestitve, ki so ključne za delovanje sistema, na primer odstopanja pri kotu namestitve.
  Spremembe posameznih sestavnih delov sistema zaznavanja ali možnosti namestitve se sporočijo homologacijskemu organu in nadalje ocenijo. |
| --- | --- |

3.3.6

Proizvajalec zagotovi informacije o možnostih namestitve, ki se bodo uporabile za posamezne sestavne dele, ki sestavljajo sistem zaznavanja. Te možnosti med drugim vključujejo lokacijo sestavnega dela v/na vozilu, materiale, ki obdajajo sestavni del, dimenzije in geometrijo materiala, ki obdaja sestavni del, ter površinsko obdelavo materialov, ki obdajajo sestavni del, potem ko je ta vgrajen v vozilo. Informacije vključujejo tudi specifikacije namestitve, ki so ključne za delovanje sistema, na primer odstopanja pri kotu namestitve.

Spremembe posameznih sestavnih delov sistema zaznavanja ali možnosti namestitve se sporočijo homologacijskemu organu in nadalje ocenijo.

| 3.4 | Varnostni koncept proizvajalca |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Proizvajalec predloži izjavo, ki potrjuje, da „sistem“ deluje brez pretiranih tveganj za voznika, potnike in druge udeležence v prometu. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Kar zadeva programsko opremo, uporabljeno v „sistemu“, se pojasni okvirna arhitektura ter opredelijo uporabljene metode in orodja zasnove (glej odstavek 3.5.1). Proizvajalec predloži dokaze o sredstvu, s katerim je med postopkom zasnove in razvoja določil realizacijo logike sistema. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | Proizvajalec homologacijskemu organu predloži pojasnilo konstrukcijsko določenih ukrepov, vgrajenih v „sistem“, da se zagotovita funkcionalna in operativna varnost. Možni konstrukcijsko določeni ukrepi v „sistemu“ so na primer:






  (a) | vrnitev v delovanje s pomočjo delnega sistema; |
| --- | --- | --- |

3.4.3

(a)

vrnitev v delovanje s pomočjo delnega sistema;

| (b) | redundanca z ločenim sistemom; |
| --- | --- |

(b)

redundanca z ločenim sistemom;

| (c) | odprava avtomatiziranih voznih funkcij. |
| --- | --- |

(c)

odprava avtomatiziranih voznih funkcij.

| 3.4.3.1 | Če se pri izbranem ukrepu v nekaterih stanjih z okvaro izbere način delovanja z delno zmogljivostjo (npr. v primeru hudih okvar), je treba ta stanja navesti (npr. vrste hudih okvar) ter določiti posledične meje učinkovitosti (npr. takojšnji začetek zaviranja za zmanjšanje tveganja) in strategijo opozarjanja za voznika. |
| --- | --- |

3.4.3.1

| 3.4.3.2 | Če se pri izbranem ukrepu izbere drugo (rezervno) sredstvo za izvedbo dinamične vožnje, je treba pojasniti načela preklopnega mehanizma, logiko in raven redundance ter morebitne vgrajene podporne funkcije preverjanja ter določiti posledične meje rezervne učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.4.3.2

| 3.4.3.3 | Če se pri izbranem ukrepu izbere odprava avtomatizirane vozne funkcije, se to izvede v skladu z ustreznimi določbami tega pravilnika. Preprečiti je treba vse ustrezne izhodne signale upravljanja, povezane s to funkcijo. |
| --- | --- |

3.4.3.3

| 3.4.4 | Dokumentacija je podprta z analizo, iz katere je na splošno razvidno, kako se bo sistem obnašal, da bi ublažil ali preprečil nevarnosti, ki lahko vplivajo na varnost voznika, potnikov in drugih udeležencev v prometu.
  Izbrane analitične pristope določi in izvaja proizvajalec ter jih ob homologaciji da na voljo homologacijskemu organu za pregled.
  Homologacijski organ izvede oceno uporabe analitičnih pristopov:






  (a) | pregled varnostnega pristopa na ravni koncepta (vozila).
  Ta pristop temelji na analizi nevarnosti/tveganj, ki je ustrezna za zagotovitev varnosti sistema; |
| --- | --- | --- |

3.4.4

Izbrane analitične pristope določi in izvaja proizvajalec ter jih ob homologaciji da na voljo homologacijskemu organu za pregled.

Homologacijski organ izvede oceno uporabe analitičnih pristopov:

(a)

pregled varnostnega pristopa na ravni koncepta (vozila).

Ta pristop temelji na analizi nevarnosti/tveganj, ki je ustrezna za zagotovitev varnosti sistema;

| (b) | pregled varnostnega pristopa na ravni sistema, vključno s pristopom od zgoraj navzdol (od možne nevarnosti do zasnove) in pristopom od spodaj navzgor (od zasnove do možnih nevarnosti). Ta pristop lahko temelji na analizi vrste okvar in njihovih učinkov (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), analizi drevesa napak (Fault Tree Analysis – FTA), sistemsko-teoretični analizi postopkov (System-Theoretic Process Analysis – STPA) ali katerem koli podobnem postopku, ki je ustrezen za zagotovitev funkcionalne in operativne varnosti sistema; |
| --- | --- |

(b)

pregled varnostnega pristopa na ravni sistema, vključno s pristopom od zgoraj navzdol (od možne nevarnosti do zasnove) in pristopom od spodaj navzgor (od zasnove do možnih nevarnosti). Ta pristop lahko temelji na analizi vrste okvar in njihovih učinkov (Failure Mode and Effect Analysis – FMEA), analizi drevesa napak (Fault Tree Analysis – FTA), sistemsko-teoretični analizi postopkov (System-Theoretic Process Analysis – STPA) ali katerem koli podobnem postopku, ki je ustrezen za zagotovitev funkcionalne in operativne varnosti sistema;

| (c) | pregled validacijskih/preveritvenih načrtov in rezultatov, vključno s primernimi merili sprejemljivosti. To vključuje validacijsko preizkušanje, primerno za validacijo, na primer preizkušanje z metodo strojne opreme v zanki (Hardware in the Loop – HIL), operativno preizkušanje vozila na cesti, preizkušanje z dejanskimi končnimi uporabniki ali katero koli drugo preizkušanje, ustrezno za validacijo/preverjanje. Rezultati validacije in preverjanja se lahko ocenijo z analizo pokritosti različnih preizkusov in določitvijo minimalnih pragov za pokritost za različne meritve. |
| --- | --- |

(c)

pregled validacijskih/preveritvenih načrtov in rezultatov, vključno s primernimi merili sprejemljivosti. To vključuje validacijsko preizkušanje, primerno za validacijo, na primer preizkušanje z metodo strojne opreme v zanki (Hardware in the Loop – HIL), operativno preizkušanje vozila na cesti, preizkušanje z dejanskimi končnimi uporabniki ali katero koli drugo preizkušanje, ustrezno za validacijo/preverjanje. Rezultati validacije in preverjanja se lahko ocenijo z analizo pokritosti različnih preizkusov in določitvijo minimalnih pragov za pokritost za različne meritve.

S pregledom se potrdi, da je, kjer je ustrezno, pod točkami (a) do (c) zajet vsaj vsak od naslednjih elementov:

| (i) | težave, povezane z interakcijami z drugimi sistemi vozila (npr. zaviranje, krmiljenje); |
| --- | --- |

(i)

težave, povezane z interakcijami z drugimi sistemi vozila (npr. zaviranje, krmiljenje);

| (ii) | okvare sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu in odzivi za zmanjšanje sistemskega tveganja; |
| --- | --- |

(ii)

okvare sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu in odzivi za zmanjšanje sistemskega tveganja;

| (iii) | primeri v okviru območja operativne zasnove, ko lahko sistem zaradi operativnih motenj ustvari pretirana varnostna tveganja za voznika, potnike in druge udeležence v prometu (npr. pomanjkanje ali napačno razumevanje okolja vozila, nerazumevanje reakcije voznika, potnikov ali drugih udeležencev v prometu, neustrezen nadzor, zahtevni scenariji); |
| --- | --- |

(iii)

primeri v okviru območja operativne zasnove, ko lahko sistem zaradi operativnih motenj ustvari pretirana varnostna tveganja za voznika, potnike in druge udeležence v prometu (npr. pomanjkanje ali napačno razumevanje okolja vozila, nerazumevanje reakcije voznika, potnikov ali drugih udeležencev v prometu, neustrezen nadzor, zahtevni scenariji);

| (iv) | opredelitev ustreznih scenarijev v okviru mejnih pogojev, metode upravljanja, uporabljene za izbiro scenarijev, in izbrano validacijsko orodje; |
| --- | --- |

(iv)

opredelitev ustreznih scenarijev v okviru mejnih pogojev, metode upravljanja, uporabljene za izbiro scenarijev, in izbrano validacijsko orodje;

| (v) | postopek odločanja, ki vodi k izvajanju dinamične vožnje (npr. hitrega zaviranja v sili), za interakcijo z drugimi udeleženci v prometu in v skladu s prometnimi predpisi; |
| --- | --- |

(v)

postopek odločanja, ki vodi k izvajanju dinamične vožnje (npr. hitrega zaviranja v sili), za interakcijo z drugimi udeleženci v prometu in v skladu s prometnimi predpisi;

| (vi) | zloraba s strani voznika, ki jo je mogoče razumno predvideti (npr. sistem za prepoznavanje razpoložljivosti voznika in pojasnilo, kako so bila določena merila razpoložljivosti), napake ali napačno razumevanje voznika (npr. nenamerna razveljavitev delovanja) in namerno poseganje v sistem; |
| --- | --- |

(vi)

zloraba s strani voznika, ki jo je mogoče razumno predvideti (npr. sistem za prepoznavanje razpoložljivosti voznika in pojasnilo, kako so bila določena merila razpoložljivosti), napake ali napačno razumevanje voznika (npr. nenamerna razveljavitev delovanja) in namerno poseganje v sistem;

| (vii) | kibernetski napadi, ki vplivajo na varnost vozila (to je mogoče storiti z analizo v skladu s Pravilnikom ZN št. 155 o kibernetski varnosti in sistemu za upravljanje kibernetske varnosti). |
| --- | --- |

(vii)

kibernetski napadi, ki vplivajo na varnost vozila (to je mogoče storiti z analizo v skladu s Pravilnikom ZN št. 155 o kibernetski varnosti in sistemu za upravljanje kibernetske varnosti).

Ocena, ki jo izvede homologacijski organ, zajema preglede na kraju samem, usmerjene v izbrane nevarnosti (ali kibernetske grožnje), da se ugotovi, da je argumentacija, ki podpira varnostni koncept, razumljiva in logična ter se izvaja v različnih funkcijah sistemov. Z oceno se preveri tudi, ali so validacijski načrti dovolj zanesljivi, da dokazujejo varnost (npr. razumna pokritost preizkušanja izbranih scenarijev z izbranim validacijskim orodjem) in ali so bili končani.

Dokaže se, da vozilo deluje brez pretiranih tveganj za voznika, potnike v vozilu in druge udeležence v prometu v območju operativne zasnove, tj. prek:

| (a) | splošnega cilja validacije (tj. meril sprejemljivosti validacije), podprtega z rezultati validacije, ki dokazuje, da se stopnja tveganja za voznika, potnike v vozilu in druge udeležence v prometu zaradi začetka uporabe sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu na splošno ne bo zvišala v primerjavi z ročno upravljanimi vozili in |
| --- | --- |

(a)

splošnega cilja validacije (tj. meril sprejemljivosti validacije), podprtega z rezultati validacije, ki dokazuje, da se stopnja tveganja za voznika, potnike v vozilu in druge udeležence v prometu zaradi začetka uporabe sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu na splošno ne bo zvišala v primerjavi z ročno upravljanimi vozili in

| (b) | pristopa, specifičnega za scenarij, ki za vsak scenarij v zvezi z varnostjo kaže, da se stopnja tveganja za voznika, potnike in druge udeležence v prometu zaradi sistema na splošno ne bo zvišala v primerjavi z ročno upravljanimi vozili ter |
| --- | --- |

(b)

pristopa, specifičnega za scenarij, ki za vsak scenarij v zvezi z varnostjo kaže, da se stopnja tveganja za voznika, potnike in druge udeležence v prometu zaradi sistema na splošno ne bo zvišala v primerjavi z ročno upravljanimi vozili ter

homologacijski organ za preverjanje varnostnega koncepta izvede ali zahteva izvedbo preizkusov, kot so opredeljeni v odstavku 4.

| 3.4.4.1 | V tej dokumentaciji so razčlenjeni parametri, ki se spremljajo, za vsako stanje z vrsto okvare iz odstavka 3.4.4 te priloge pa je določen opozorilni signal, s katerim je opozorjen voznik / potniki v vozilu / drugi udeleženci v prometu in/ali servisno osebje / osebje, ki izvaja tehnične preglede. |
| --- | --- |

3.4.4.1

| 3.4.4.2 | V tej dokumentaciji so opisani tudi ukrepi, vzpostavljeni za zagotovitev, da „sistem“ deluje brez pretiranih tveganj za voznika, potnike v vozilu in druge udeležence v prometu, kadar na delovanje „sistema“ vplivajo okoljski pogoji, npr. podnebne razmere, temperatura, vdor prahu ali vode, nabiranje ledu. |
| --- | --- |

3.4.4.2

| 3.5 | Sistem upravljanja varnosti (presoja postopka) |
| --- | --- |

3.5

| 3.5.1 | Kar zadeva programsko in strojno opremo, uporabljeno v „sistemu“, proizvajalec glede sistema upravljanja varnosti homologacijskemu organu dokaže, da so vzpostavljeni učinkoviti postopki, metodologije in orodja, ki so posodobljeni ter se v organizaciji uporabljajo za upravljanje varnosti in stalno skladnost v celotnem življenjskem ciklu izdelka (načrtovanje, razvoj, proizvodnja, obratovanje, vključno s spoštovanjem prometnih predpisov, in razgradnja). |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Vzpostavi se postopek zasnove in razvoja, ki vključuje sistem upravljanja varnosti, upravljanje zahtev, izvajanje zahtev, preizkušanje, sledenje napakam, odpravo in izdajo. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | Proizvajalec vzpostavi in vzdržuje učinkovite komunikacijske kanale med oddelki proizvajalca, pristojnimi za funkcionalno/operativno varnost, kibernetsko varnost in vsa druga ustrezna področja, povezana z doseganjem varnosti vozila. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Proizvajalec ima vzpostavljene postopke za spremljanje izrednih dogodkov, ki zadevajo varnost/nesreče/trka, ki jih povzroči sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu, ter postopek za upravljanje morebitnih vrzeli, ki zadevajo varnost, po registraciji (zaprta zanka spremljanja na terenu) in posodobitev vozil. O kritičnih izrednih dogodkih (npr. trk z drugimi udeleženci v prometu in morebitnih vrzelih, pomembnih za varnost) poroča homologacijskemu organu. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Proizvajalec dokaže, da se redno izvajajo neodvisne notranje presoje postopkov za zagotovitev doslednega izvajanja postopkov, vzpostavljenih v skladu z odstavki 3.5.1 do 3.5.4. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | Proizvajalci z dobavitelji vzpostavijo ustrezne dogovore (npr. pogodbene dogovore, jasne povezave, sistem upravljanja kakovosti) za zagotovitev, da sistem upravljanja varnosti dobavitelja izpolnjuje zahteve iz odstavkov 3.5.1 (razen za vidike, povezane z vozili, kot sta „obratovanje“ in „razgradnja“), 3.5.2, 3.5.3 in 3.5.5. |
| --- | --- |

3.5.6

4.   PREVERJANJE IN PREIZKUSI

| 4.1 | Funkcionalno delovanje „sistema“, kot je določeno v dokumentih, zahtevanih v odstavku 3, se preizkusi na naslednji način: |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Preverjanje funkcije „sistema“
  Homologacijski organ preveri „sistem“ v brezhibnem stanju, tako da na stezi preizkusi več izbranih funkcij med tistimi, ki jih proizvajalec opiše v odstavku 3.2, in preveri splošno obnašanje sistema v dejanskih voznih razmerah, vključno z upoštevanjem prometnih predpisov.
  Ti preizkusi vključujejo primere, ko voznik razveljavi delovanje sistema.
  Pri preizkusih v skladu s to prilogo se upoštevajo preizkusi, že izvedeni v Prilogi 5 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.1

Homologacijski organ preveri „sistem“ v brezhibnem stanju, tako da na stezi preizkusi več izbranih funkcij med tistimi, ki jih proizvajalec opiše v odstavku 3.2, in preveri splošno obnašanje sistema v dejanskih voznih razmerah, vključno z upoštevanjem prometnih predpisov.

Ti preizkusi vključujejo primere, ko voznik razveljavi delovanje sistema.

Pri preizkusih v skladu s to prilogo se upoštevajo preizkusi, že izvedeni v Prilogi 5 k temu pravilniku.

| 4.1.1.1 | Rezultati preverjanja se ujemajo z opisom, vključno s strategijami upravljanja, ki jih je proizvajalec zagotovil v odstavku 3.2, in izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.1.1

| 4.1.2 | Preverjanje varnostnega koncepta iz odstavka 3.4
  Odziv „sistema“ se preveri pod vplivom okvar v kateri koli posamezni enoti, tako da se ustrezni izhodni signali uporabijo na električnih enotah ali mehanskih elementih z namenom simuliranja učinkov internih napak v enoti. Homologacijski organ izvede to preverjanje za vsaj eno posamezno enoto, ne preveri pa odziva „sistema“ na več hkratnih okvar posameznih enot.
  Homologacijski organ preveri, ali ti preizkusi vključujejo vidike, ki lahko vplivajo na možnost upravljanja vozila in informacije za uporabnika (vidike vmesnika človek-stroj, npr. primere prenosa). |
| --- | --- |

4.1.2

Odziv „sistema“ se preveri pod vplivom okvar v kateri koli posamezni enoti, tako da se ustrezni izhodni signali uporabijo na električnih enotah ali mehanskih elementih z namenom simuliranja učinkov internih napak v enoti. Homologacijski organ izvede to preverjanje za vsaj eno posamezno enoto, ne preveri pa odziva „sistema“ na več hkratnih okvar posameznih enot.

Homologacijski organ preveri, ali ti preizkusi vključujejo vidike, ki lahko vplivajo na možnost upravljanja vozila in informacije za uporabnika (vidike vmesnika človek-stroj, npr. primere prenosa).

| 4.1.2.1 | Homologacijski organi preverijo tudi več scenarijev, ki so ključni za zaznavanje predmetov in dogodkov ter odziv nanje (OEDR) ter karakterizacijo funkcij odločanja in vmesnika človek-stroj sistema (npr. predmet, ki ga je težko zaznati, ko sistem doseže meje območja operativne zasnove, scenariji motenj v prometu), kot so opredeljeni v Pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.2.1

| 4.1.2.2 | Rezultati preverjanja se ujemajo z dokumentiranim povzetkom analize nevarnosti do take stopnje skupnega učinka, da sta varnostni koncept in izvedba potrjena kot ustrezna ter skladna z zahtevami iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.1.2.2

| 4.2 | Simulacijsko orodje in matematični modeli za preverjanje varnostnega koncepta se lahko uporabljajo v skladu s seznamom 8 revizije 3 Sporazuma iz leta 1958, zlasti za primere, ki jih je težko preveriti na preizkusni stezi ali v dejanskih voznih razmerah. Proizvajalci dokažejo obseg simulacijskega orodja, njegovo veljavnost za zadevni primer ter validacijo, izvedeno za verigo simulacijskega orodja (korelacija rezultata s fizičnimi preizkusi). |
| --- | --- |

4.2

5.   POROČANJE

O oceni se poroča na način, ki omogoča sledljivost, npr. različice pregledanih dokumentov imajo oznake in so navedene v evidencah tehnične službe.

Primer možnega načrta obrazca za oceno, ki ga tehnična služba predloži homologacijskemu organu, je priložen v Dodatku 1 k tej prilogi. Našteti elementi v tem dodatku so navedeni kot najmanjši sklop elementov, ki jih je treba zajeti.

6.   SPOROČILO DRUGIM HOMOLOGACIJSKIM ORGANOM (DODATEK 2) VSEBUJE:

| (a) | opis območja operativne zasnove in funkcionalne arhitekture višje ravni, ki se osredotoča na funkcije, ki so na voljo vozniku, potnikom v vozilu in drugim udeležencem v prometu; |
| --- | --- |

(a)

opis območja operativne zasnove in funkcionalne arhitekture višje ravni, ki se osredotoča na funkcije, ki so na voljo vozniku, potnikom v vozilu in drugim udeležencem v prometu;

| (b) | rezultate preizkusov med postopkom preverjanja s strani homologacijskih organov. |
| --- | --- |

(b)

rezultate preizkusov med postopkom preverjanja s strani homologacijskih organov.

7.   USPOSOBLJENOST PRESOJEVALCEV/OCENJEVALCEV

Ocene na podlagi te priloge lahko izvajajo le presojevalci/ocenjevalci z ustreznim tehničnim in administrativnim znanjem. Zlasti so usposobljeni kot presojevalci/ocenjevalci za standarda ISO 26262-2018 (Funkcionalna varnost – cestna vozila) in ISO/PAS 21448 (Varnost predvidene funkcionalnosti cestnih vozil) ter so sposobni vzpostaviti potrebno povezavo z vidiki kibernetske varnosti v skladu s Pravilnikom ZN št. 155 in standardom ISO/SAE 21434. Ta usposobljenost mora biti izkazana z ustreznimi kvalifikacijami ali drugimi enakovrednimi evidencami o usposabljanju.

Dodatek 1

Vzorec obrazca za oceno sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu

Poročilo o preizkusu št.: ...

1.

Identifikacija

1.1

Znamka: ...

1.2

Tip vozila: ...

1.3

Podatki za identifikacijo sistema na vozilu: ...

1.4

Mesto navedene oznake: ...

1.5

Naziv in naslov proizvajalca: ...

1.6

Naziv in naslov zastopnika proizvajalca, če obstaja: ...

1.7

Referenčna številka dokumentacije: ...

Datum prvotne izdaje: ...

Datum zadnje posodobitve: ...

2.

Opis preizkusnih vozil/sistemov

2.1

Splošni opis: ...

2.2

Opis vseh funkcij upravljanja „sistema“ in metod delovanja: ...

2.3

Opis sestavnih delov in diagrami medsebojnih povezav v „sistemu“:

3.

Varnostni koncept proizvajalca

3.1

Opis poteka signalov, operativnih podatkov in njihovih prednostnih nalog: ...

3.2

Proizvajalec/-ci...potrjuje/-jo, da „sistem“
  deluje brez pretiranih tveganj za voznika, potnike v vozilu in druge udeležence v prometu.

3.3

Okvirna arhitektura programske opreme ter uporabljene metode zasnove in orodja: ...

3.4

Pojasnilo varnostnega koncepta „sistema“: ...

3.5

Dokumentirane analize obnašanja „sistema“ v posameznih stanjih nevarnosti ali okvare: ...

3.6

Opis ukrepov, vzpostavljenih za okoljske pogoje: ...

3.7

Določbe za redni tehnični pregled „sistema“: ...

3.8

Rezultati preizkusa preverjanja „sistema“, kot je določeno v odstavku 4.1.1 Priloge 4 k Pravilniku ZN št. 157: ...

3.9

Rezultati preizkusa preverjanja varnostnega koncepta, kot je določeno v odstavku 4.1.2 Priloge 4 k Pravilniku ZN št. 157: ...

3.10

Datum preizkusa/-ov: ...

3.11

Tehnična služba, ki izvaja preizkuse

Podpis: ... Datum: ...

3.12

Opombe: ...

Dodatek 2

Obrazec opisnega lista za sisteme za samodejno ohranjanje voznega pasu, ki ga proizvajalec predloži za homologacijo

1.   OPIS SISTEMA – SISTEM ZA SAMODEJNO OHRANJANJE VOZNEGA PASU

| 1.1 | Območje operativne zasnove (hitrost, vrsta ceste, država, okolje, razmere na cestah itd.) / mejni pogoji / glavni pogoji za zaviranje za zmanjšanje tveganja in zahteve za prenos upravljanja ... |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Osnovno delovanje (npr. zaznavanje predmetov in dogodkov ter odziv nanje (OEDR) ...) ... |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Načini za aktiviranje, razveljavitev delovanja ali deaktiviranje sistema ... |
| --- | --- |

1.3

2.   OPIS FUNKCIJ „SISTEMA“, Vključno S Strategijami Upravljanja

| 2.1 | Glavne avtomatizirane vozne funkcije (funkcionalna arhitektura, zaznavanje okolja) ... |
| --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Vozilo – notranjost ... |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Vozilo – zunanjost (npr. zaledje) ... |
| --- | --- |

2.1.2

3.   PREGLED GLAVNIH SESTAVNIH DELOV (ENOT) „SISTEMA“

| 3.1 | Krmilne enote ... |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Tipala ... |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Zemljevidi / ugotavljanje položaja ... |
| --- | --- |

3.3

4.   NAČRT IN SHEMATSKI PRIKAZI SISTEMA

| 4.1 | Shematski načrt sistema, vključno s tipali za zaznavanje okolja (npr. blokovni diagram) ... |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Seznam in shematski pregled medsebojnih povezav (npr. blokovni diagram) ... |
| --- | --- |

4.2

5.   SPECIFIKACIJE

| 5.1 | Načini za preverjanje pravilnega stanja delovanja sistema ... |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Načini za zaščito pred enostavnim nepooblaščenim aktiviranjem/delovanjem in posegi v sistem ... |
| --- | --- |

5.2

6.   VARNOSTNI KONCEPT

| 6.1 | Varno delovanje – izjava proizvajalca vozila ... |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Okvirna arhitektura programske opreme (npr. blokovni diagram) ... |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Načini za določitev realizacije logike sistema ... |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Splošno pojasnilo glavnih konstrukcijsko določenih ukrepov, vgrajenih v „sistem“, da se omogočita varno delovanje in interakcija z drugimi udeleženci v prometu pri stanjih z okvaro, operativnih motnjah in pojavih načrtovanih/nenačrtovanih pogojev, ki bi presegli območje operativne zasnove. ... |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Splošni opis glavnih načel ravnanja z napakami, nadomestne strategije, vključno s strategijo za zmanjšanje tveganja (zaviranje za zmanjšanje tveganja) ... |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Interakcija med voznikom, potniki v vozilu in drugimi udeleženci v prometu, vključno z opozorilnimi signali in zahtevami za prenos upravljanja, ki jih prejme voznik ... |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Proizvajalec potrdi zahteve glede delovanja, ki so opredeljene drugje v tem pravilniku, vključno z zaznavanjem predmetov in dogodkov ter odzivom nanje, vmesnikom človek-stroj, upoštevanjem prometnih predpisov in sklepom, da je sistem zasnovan tako, da deluje brez pretiranih tveganj za voznika, potnike v vozilu in druge udeležence v prometu ... |
| --- | --- |

6.7

7.   PREVERJANJE IN PREIZKUS, KI JU IZVEDEJO ORGANI

| 7.1 | Preverjanje osnovne funkcije „sistema“ ... |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Primeri za preverjanje reakcije sistema pod vplivom okvare ali operativne motnje, izrednih razmer in mejnih pogojev ... |
| --- | --- |

7.2

8.   SISTEM ZA SHRANJEVANJE PODATKOV

| 8.1 | Vrsta shranjenih podatkov ... |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | Mesto shranjevanja ... |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | Evidentirani pojavi in podatkovni elementi za zagotovitev varnosti in varstva podatkov ... |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Načini za dostop do podatkov ... |
| --- | --- |

8.4

9.   KIBERNETSKA VARNOST (LAHKO SE NAVEDE NAVZKRIŽNO SKLICEVANJE NA PRAVILNIK O KIBERNETSKI VARNOSTI)

| 9.1 | Splošni opis sheme kibernetske varnosti in upravljanja posodobitev programske opreme ... |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Splošni opis različnih tveganj in ukrepov, vzpostavljenih za zmanjšanje teh tveganj ... |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Splošni opis postopka posodobitve ... |
| --- | --- |

9.3

10.   ZAGOTAVLJANJE INFORMACIJ UPORABNIKOM

| 10.1 | Vzorec informacij, zagotovljenih uporabnikom (vključno s pričakovanimi nalogami voznika v okviru območja operativne zasnove in zunaj tega območja) ... |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | Izvleček ustreznega dela priročnika za lastnike ... |
| --- | --- |

10.2

Dodatek 3

Smernice o ključnih scenarijih motenj v prometu za sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | V tem dokumentu je pojasnjen postopek izpeljave za opredelitev pogojev, pod katerimi se sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izogne trk. Pogoji, pod katerimi se sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izogne trku, se določijo s splošnim simulacijskim programom z upoštevanjem modela delovanja pozornega človeškega voznika in s tem povezanimi parametri v ključnih scenarijih motenj v prometu. |
| --- | --- |

1.1

2.   KLJUČNI SCENARIJI V PROMETU

| 2.1 | Ključni scenariji motenj v prometu so tisti scenariji, v katerih obstajajo pogoji, pod katerimi se sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu morda ne bo mogel izogniti trku. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Naslednji trije scenariji so ključni scenariji v prometu:






  (a) | vrivanje: „drugo vozilo“ se nenadoma pojavi pred „ego vozilom“; |
| --- | --- | --- |

2.2

(a)

vrivanje: „drugo vozilo“ se nenadoma pojavi pred „ego vozilom“;

| (b) | zapuščanje voznega pasu: „drugo vozilo“ nenadoma zapusti vozni pas, na katerem vozi „ego vozilo“; |
| --- | --- |

(b)

zapuščanje voznega pasu: „drugo vozilo“ nenadoma zapusti vozni pas, na katerem vozi „ego vozilo“;

| (c) | zmanjševanje hitrosti: „drugo vozilo“ nenadoma zmanjša hitrost pred „ego vozilom“. |
| --- | --- |

(c)

zmanjševanje hitrosti: „drugo vozilo“ nenadoma zmanjša hitrost pred „ego vozilom“.

| 2.3 | Vsak od teh ključnih scenarije v prometu se lahko ustvari z uporabo naslednjih parametrov/elementov:






  (a) | geometrije ceste; |
| --- | --- | --- |

2.3

(a)

geometrije ceste;

| (b) | obnašanja/manevriranja drugih vozil. |
| --- | --- |

(b)

obnašanja/manevriranja drugih vozil.

3.   MODEL DELOVANJA SISTEMA ZA SAMODEJNO OHRANJANJE VOZNEGA PASU

| 3.1 | Ključni scenariji v prometu za sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu se delijo na scenarije, ki jih je mogoče preprečiti, in scenarije, ki jih ni mogoče preprečiti. Prag za scenarij, ki ga je mogoče / ni mogoče preprečiti, temelji na simuliranem delovanju usposobljenega in pozornega človeškega voznika. Pričakuje se, da bi lahko sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu dejansko preprečil nekatere scenarije, ki jih po človeških merilih ni mogoče preprečiti. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | V scenariju z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu in nizko hitrostjo se predvideva, da je zmogljivost izogibanja modela voznika omejena le na zaviranje. Model voznika je razdeljen na naslednje tri segmente: „zaznavo“, „odločanje“ in „odziv“. Naslednji diagram je vizualni prikaz teh segmentov: |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Da bi se določiti pogoji, pod katerimi se sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izogne trku, je treba kot model delovanja sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu uporabiti dejavnike modela zmogljivosti za te tri segmente v naslednji preglednici ob upoštevanju ravnanja pozornega človeškega voznika z naprednim sistemom za pomoč voznikom (ADAS). |
| --- | --- |

3.3

Image 21

Preglednica 1

Dejavniki modela delovanja za vozila

| | | Dejavniki |
| --- | --- | --- |
| Točka zaznavanja tveganja | Zamenjava voznega pasu (vrivanje, zapuščanje voznega pasu) | Odmik središča vozila za več kot 0,375 m od središča voznega pasu
  (pridobljeno iz raziskav na Japonskem) |
| Zmanjševanje hitrosti | Razmerje med zmanjševanjem hitrosti vozila, ki vozi pred zadevnim vozilom, in varnostne razdalje do ego vozila |
| Čas, potreben za oceno tveganja | 0,4 sekunde
  (iz raziskav na Japonskem) |
| Čas od končanega zaznavanja do začetka zmanjševanja hitrosti | 0,75 sekunde
  (skupni podatki na Japonskem) |
| Čas trzljaja do popolnega zmanjšanja hitrosti (trenje na cesti 1,0) | 0,6 sekunde do 0,774 G
  (iz poskusov NHTSA in Japonske) |
| Čas trzljaja do popolnega zmanjšanja hitrosti (po popolnem približanju ego vozila in vozila, ki se je vrinilo, trenje na cesti 1,0) | 0,6 sekunde do 0,85 G
  (iz Pravilnika ZN št. 152 o naprednem sistemu za zaviranje v sili) |

Dejavniki

Točka zaznavanja tveganja

Zamenjava voznega pasu (vrivanje, zapuščanje voznega pasu)

Odmik središča vozila za več kot 0,375 m od središča voznega pasu

(pridobljeno iz raziskav na Japonskem)

Zmanjševanje hitrosti

Razmerje med zmanjševanjem hitrosti vozila, ki vozi pred zadevnim vozilom, in varnostne razdalje do ego vozila

Čas, potreben za oceno tveganja

0,4 sekunde

(iz raziskav na Japonskem)

Čas od končanega zaznavanja do začetka zmanjševanja hitrosti

0,75 sekunde

(skupni podatki na Japonskem)

Čas trzljaja do popolnega zmanjšanja hitrosti (trenje na cesti 1,0)

0,6 sekunde do 0,774 G

(iz poskusov NHTSA in Japonske)

Čas trzljaja do popolnega zmanjšanja hitrosti (po popolnem približanju ego vozila in vozila, ki se je vrinilo, trenje na cesti 1,0)

0,6 sekunde do 0,85 G

(iz Pravilnika ZN št. 152 o naprednem sistemu za zaviranje v sili)

| 3.4 | Model voznika za tri scenarije za sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu: |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Za scenarij vrivanja:
  Prečna razdalja premikanja, na kateri se vozilo običajno premika po voznem pasu, je 0,375 m.
  Zaznana meja za vrivanje se pojavi, ko vozilo preseže običajno prečno razdaljo premikanja (po možnosti pred dejansko zamenjavo voznega pasu).
  Razdalja a. je razdalja zaznavanja na podlagi časa zaznavanja [a]. Določa prečno razdaljo, potrebno za zaznavanje, da vozilo izvaja manever vrivanja. a. izhaja iz naslednje formule:
  a.= hitrost prečnega premikanja x čas zaznavanja tveganja [a] (0,4 s)
  Čas zaznavanja tveganja se začne, ko vodilno vozilo preseže prag meje vrivanja.
  Najvišja prečna hitrost premikanja so realni podatki iz Japonske.
  Čas zaznavanja tveganja [a] so podatki simulatorja vožnje iz Japonske.
  Čas 2 s* je opredeljen kot najdaljši čas do trka (TTC), saj je bilo za čas, ki je krajši od te vrednosti, ugotovljeno, da obstaja nevarnost trka v vzdolžni smeri.







  Opomba: | TTC = 2,0 sekunde je izbran na podlagi smernic iz pravilnika ZN o opozorilnih signalih. |
| --- | --- | --- |

3.4.1

Prečna razdalja premikanja, na kateri se vozilo običajno premika po voznem pasu, je 0,375 m.

Zaznana meja za vrivanje se pojavi, ko vozilo preseže običajno prečno razdaljo premikanja (po možnosti pred dejansko zamenjavo voznega pasu).

Razdalja a. je razdalja zaznavanja na podlagi časa zaznavanja [a]. Določa prečno razdaljo, potrebno za zaznavanje, da vozilo izvaja manever vrivanja. a. izhaja iz naslednje formule:

a.= hitrost prečnega premikanja x čas zaznavanja tveganja [a] (0,4 s)

Čas zaznavanja tveganja se začne, ko vodilno vozilo preseže prag meje vrivanja.

Najvišja prečna hitrost premikanja so realni podatki iz Japonske.

Čas zaznavanja tveganja [a] so podatki simulatorja vožnje iz Japonske.

Čas 2 s* je opredeljen kot najdaljši čas do trka (TTC), saj je bilo za čas, ki je krajši od te vrednosti, ugotovljeno, da obstaja nevarnost trka v vzdolžni smeri.

Opomba:

Image 22

| 3.4.2 | Za scenarij zapuščanja voznega pasu:
  Prečna razdalja premikanja, na kateri se vozilo običajno premika po voznem pasu, je 0,375 m.
  Zaznana meja za zapuščanje voznega pasu se pojavi, ko vozilo preseže običajno prečno razdaljo premikanja (po možnosti pred dejansko zamenjavo voznega pasu).
  Čas zaznavanja tveganja [a] je 0,4 sekunde in se začne, ko vodilno vozilo preseže prag meje zapuščanja voznega pasu.
  Čas 2 sekundi je opredeljen kot najdaljši čas sledenja (Time Headway – THW), za katerega je bilo ugotovljeno, da obstaja nevarnost trka v vzdolžni smeri.







  Opomba: | THW = 2,0 sekunde je izbran glede na pravilnike in smernice drugih držav. |
| --- | --- | --- |

3.4.2

Prečna razdalja premikanja, na kateri se vozilo običajno premika po voznem pasu, je 0,375 m.

Zaznana meja za zapuščanje voznega pasu se pojavi, ko vozilo preseže običajno prečno razdaljo premikanja (po možnosti pred dejansko zamenjavo voznega pasu).

Čas zaznavanja tveganja [a] je 0,4 sekunde in se začne, ko vodilno vozilo preseže prag meje zapuščanja voznega pasu.

Čas 2 sekundi je opredeljen kot najdaljši čas sledenja (Time Headway – THW), za katerega je bilo ugotovljeno, da obstaja nevarnost trka v vzdolžni smeri.

Opomba:

Image 23

| 3.4.3 | Za scenarij zmanjševanja hitrosti:
  Čas zaznavanja tveganja [a] je 0,4 sekunde. Čas zaznavanja tveganja [a] se začne, ko vodilno vozilo preseže prag pojemka 5 m/s2. |
| --- | --- |

3.4.3

Čas zaznavanja tveganja [a] je 0,4 sekunde. Čas zaznavanja tveganja [a] se začne, ko vodilno vozilo preseže prag pojemka 5 m/s2.

Image 24

4.   PARAMETRI

| 4.1 | Spodnji parametri so bistveni za opis vzorca ključnih scenarijev v prometu v oddelku 2.1. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Dodali bi se lahko dodatni parametri glede na operativno okolje (npr. stopnja trenja ceste, ukrivljenost ceste, pogoji osvetljenosti).

  Preglednica 2


  Dodatni parametri








  Operativni pogoji | Cestišče | Število voznih pasov = število vzporednih in sosednjih voznih pasov v isti smeri vožnje
  Širina voznega pasu = širina vsakega voznega pasu
  Naklon cestišča = naklon cestišča na območju preizkusa
  Stanje cestišča = stanje cestišča (suho, mokro, ledeno, zasneženo, novo, obrabljeno), vključno s koeficientom trenja
  Označbe voznega pasu = vrsta, barva, širina, vidnost označb voznega pasu |
| --- | --- | --- | --- |
| Okoljski pogoji | Pogoji osvetljenosti = količina svetlobe in smer (tj. dan, noč, sončno, oblačno)
  Vremenske razmere = količina, vrsta in intenzivnost vetra, dežja, snega itd. |
| Začetno stanje | Začetna hitrost | Ve0 = ego vozilo |
| Vo0 = vodilno vozilo na voznem pasu ali sosednjem voznem pasu |
| Vf0 = vozilo pred vodilnim vozilom na voznem pasu |
| Začetna razdalja | dx0 = razdalja v vzdolžni smeri med sprednjim delom ego vozila in zadnjim delom vodilnega vozila na voznem pasu ego vozila ali na sosednjem pasu |
| dy0 = notranja prečna razdalja med zunanjo robno črto ego vozila, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila znotraj voznih pasov in zunanjo robno črto vodilnega vozila, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila na sosednjih voznih pasovih |
| dy0_f = notranja prečna razdalja med zunanjo robno črto vodilnega vozila, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila znotraj voznih pasov in zunanjo robno črto vozila pred vodilnim vozilom, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila na sosednjih voznih pasovih |
| dx0_f = razdalja v vzdolžni smeri med sprednjim delom vodilnega vozila in zadnjim delom vozila pred vodilnim vozilom |
| dfy = širina vozila pred vodilnim vozilom |
| doy = širina vodilnega vozila |
| dox = dolžina vodilnega vozila |
| Gibanje vozila | Prečno gibanje | Vy = prečna hitrost vodilnega vozila |
| Zmanjševanje hitrosti | Gx_max = največji pojemek vodilnega vozila v G |
| dG/dt = stopnja pojemka (trzljaj) vodilnega vozila |

4.2

Preglednica 2

Dodatni parametri

Operativni pogoji

Cestišče

Število voznih pasov = število vzporednih in sosednjih voznih pasov v isti smeri vožnje

Širina voznega pasu = širina vsakega voznega pasu

Naklon cestišča = naklon cestišča na območju preizkusa

Stanje cestišča = stanje cestišča (suho, mokro, ledeno, zasneženo, novo, obrabljeno), vključno s koeficientom trenja

Označbe voznega pasu = vrsta, barva, širina, vidnost označb voznega pasu

Okoljski pogoji

Pogoji osvetljenosti = količina svetlobe in smer (tj. dan, noč, sončno, oblačno)

Vremenske razmere = količina, vrsta in intenzivnost vetra, dežja, snega itd.

Začetno stanje

Začetna hitrost

Ve0 = ego vozilo

Vo0 = vodilno vozilo na voznem pasu ali sosednjem voznem pasu

Vf0 = vozilo pred vodilnim vozilom na voznem pasu

Začetna razdalja

dx0 = razdalja v vzdolžni smeri med sprednjim delom ego vozila in zadnjim delom vodilnega vozila na voznem pasu ego vozila ali na sosednjem pasu

dy0 = notranja prečna razdalja med zunanjo robno črto ego vozila, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila znotraj voznih pasov in zunanjo robno črto vodilnega vozila, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila na sosednjih voznih pasovih

dy0_f = notranja prečna razdalja med zunanjo robno črto vodilnega vozila, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila znotraj voznih pasov in zunanjo robno črto vozila pred vodilnim vozilom, vzporedno s srednjo vzdolžno ravnino vozila na sosednjih voznih pasovih

dx0_f = razdalja v vzdolžni smeri med sprednjim delom vodilnega vozila in zadnjim delom vozila pred vodilnim vozilom

dfy = širina vozila pred vodilnim vozilom

doy = širina vodilnega vozila

dox = dolžina vodilnega vozila

Gibanje vozila

Prečno gibanje

Vy = prečna hitrost vodilnega vozila

Zmanjševanje hitrosti

Gx_max = največji pojemek vodilnega vozila v G

dG/dt = stopnja pojemka (trzljaj) vodilnega vozila

| 4.3 | V nadaljevanju so vizualno prikazani parametri za vse tri vrste scenarijev. |
| --- | --- |

4.3

Image 25

5.   SKLIC

Naslednji podatkovni listi so slikovni primeri simulacij, ki določajo pogoje, pod katerimi se sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izogne trku, ob upoštevanju kombinacije vseh parametrov, pri najvišji dovoljeni hitrosti vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu in pod njo.

| 5.1 | Vrivanje





  (Slika podatkovnih listov) |
| --- | --- |

5.1

Image 26

(Slika podatkovnih listov)

Image 27

Image 28

Image 29

Image 30

Image 31

Image 32

Image 33

Image 34

Image 35

| 5.2 | Zapuščanje voznega pasu
  Izogniti se je mogoče vsem vozilom, ki zmanjšujejo hitrost (se ustavljajo) in so pred vozilom, ki vozi pred zadevnim vozilom in je spremenilo vozni pas, v naslednjem voznem stanju pri času sledenja, ki znaša 2,0 s.
  (Slika podatkovnih listov) |
| --- | --- |

5.2

Izogniti se je mogoče vsem vozilom, ki zmanjšujejo hitrost (se ustavljajo) in so pred vozilom, ki vozi pred zadevnim vozilom in je spremenilo vozni pas, v naslednjem voznem stanju pri času sledenja, ki znaša 2,0 s.

(Slika podatkovnih listov)

Image 36

Image 37

Image 38

Image 39

| 5.3 | Zmanjševanje hitrosti
  Izogniti se je mogoče nenadnemu zmanjševanju hitrosti –1,0 G ali manj pri naslednjih voznih razmerah pri času sledenja, ki znaša 2,0 sekunde.
  (Slika podatkovnega lista)





  (Slika podatkovnih listov) |
| --- | --- |

5.3

Izogniti se je mogoče nenadnemu zmanjševanju hitrosti –1,0 G ali manj pri naslednjih voznih razmerah pri času sledenja, ki znaša 2,0 sekunde.

(Slika podatkovnega lista)

Image 40

(Slika podatkovnih listov)

Image 41

---

PRILOGA 5

Specifikacije za preizkušanje za sisteme za samodejno ohranjanje voznega pasu

1.   UVOD

V tej prilogi so opredeljeni preizkusi, katerih namen je preveriti tehnične zahteve glede sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu.

Tehnična služba do takrat, ko se sprejme dogovor o posebnih določbah o preizkusih, zagotovi, da se v zvezi s sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu opravijo vsaj preizkusi iz Priloge 5. Tehnična služba izbere posebne parametre preizkusa za vsak preizkus in jih zabeleži v poročilo o preizkusu na način, ki omogoča sledljivost in ponovljivost priprave preizkusa.

Merila ustreznosti in neustreznosti za preizkuse izhajajo izključno iz tehničnih zahtev iz odstavkov 5 do 7 Pravilnika. Te zahteve so oblikovane tako, da omogočajo izpeljavo meril ustreznosti in neustreznosti ne le za določen nabor preizkusnih parametrov, temveč tudi za katero koli kombinacijo parametrov, pri katerih je sistem zasnovan za delovanje (npr. območje delovne hitrosti, območje delovnega prečnega pospeška, območje ukrivljenosti, kot ga vključujejo meje sistema).

Specifikacije za preizkušanje v tem dokumentu naj bi bile minimalni sklop preizkusov, organi tehnične službe pa lahko izvedejo kateri koli drug preizkus v okviru meja sistema, nato pa lahko dobljene rezultate primerjajo z zahtevami (konkretno: pričakovani izid preizkusa).

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tej prilogi:

| 2.1 | „čas do trka“ (Time to Collision – TTC) pomeni čas, ki se izračuna z deljenjem vzdolžne razdalje (v smeri vožnje zadevnega vozila) med zadevnim vozilom in ciljem z vzdolžno relativno hitrostjo zadevnega vozila in cilja v katerem koli trenutku; |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | „odmik“ pomeni razdaljo med vzdolžno srednjo ravnino vozila in zadevnega cilja v smeri vožnje, izmerjeno na tleh, normalizirano s polovico širine vozila brez naprav za posredno gledanje in popravljeno tako, da se prišteje 50 %; |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | „ciljni pešec“ pomeni mehki cilj, ki predstavlja pešca; |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | „ciljni osebni avtomobil“ pomeni cilj, ki predstavlja osebni avtomobil; |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | „ciljni dvokolesnik na motorni pogon (PTW)“ pomeni kombinacijo motornega kolesa in motorista. |
| --- | --- |

2.5

3.   SPLOŠNA NAČELA

| 3.1 | Preizkusni pogoji |
| --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Preizkusi se izvajajo pod pogoji (npr. okoljski pogoji, geometrija ceste), ki omogočajo aktiviranje sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Če so potrebne sistemske spremembe, da se omogoči preizkušanje, npr. merila za oceno vrste ceste ali informacije o vrsti ceste (podatki zemljevida), je treba zagotoviti, da te spremembe ne vplivajo na rezultate preizkusov. Te spremembe se načeloma dokumentirajo in priložijo poročilu o preizkusu. Opis in dokazi o (morebitnem) vplivu teh sprememb se dokumentirajo in priložijo poročilu o preizkusu. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Preizkusna površina mora imeti vsaj oprijem, ki ga zahteva scenarij, da se doseže pričakovani rezultat preizkusa. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Cilji preizkusa |
| --- | --- |

3.1.4

| 3.1.4.1 | Kot cilj za preizkuse zaznavanja vozila se uporabi običajen osebni avtomobil kategorije M ali N, ki se proizvaja v velikih serijah, ali pri „mehkem cilju“ predstavnik vozila v smislu njegovih identifikacijskih značilnosti, ki se uporabljajo za senzorski sistem preizkušanega sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu v skladu s standardom ISO 19206-3:2018. Referenčna točka lokacije vozila je skrajna zadnja točka na središčnici vozila. |
| --- | --- |

3.1.4.1

| 3.1.4.2 | Kot cilj za preizkuse dvokolesnika na motorni pogon se uporabi preizkusna naprava v skladu s standardom ISO CD 19206-5 ali homologirano motorno kolo kategorije L3, ki se proizvaja v velikih serijah, z delovno prostornino motorja, ki ne presega 600 cm3. Referenčna točka lokacije motornega kolesa je skrajna zadnja točka na središčnici motornega kolesa. |
| --- | --- |

3.1.4.2

| 3.1.4.3 | Kot cilj za preizkuse zaznavanja pešca se uporabi „zgibni mehki cilj“ s človeškimi lastnostmi, ki se uporablja za senzorski sistem preizkušanega sistema AEBS v skladu s standardom ISO 19206-2:2018. |
| --- | --- |

3.1.4.3

| 3.1.4.4 | Podrobnosti, ki omogočajo točno opredelitev in reproduciranje ciljev, se evidentirajo v dokumentaciji o homologaciji vozila. |
| --- | --- |

3.1.4.4

| 3.2 | Sprememba parametrov preizkusa
  Proizvajalec meje sistema sporoči tehnični službi. Tehnična služba opredeli različne kombinacije parametrov preizkusa (npr. trenutna hitrost vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu, tip in odmik od cilja, ukrivljenost voznega pasu), da se zajamejo scenariji, pri katerih sistem prepreči trk, in po potrebi tudi tisti scenariji, pri katerih se ne pričakuje, da se bo trk preprečil.
  Če se to zdi upravičeno, lahko tehnična služba dodatno preizkusi katero koli drugo kombinacijo parametrov.
  Če se trku pri nekaterih parametrih preizkusa ni mogoče izogniti, proizvajalec z dokumentacijo ali, če je mogoče, s preverjanjem/preizkušanjem dokaže, da sistem nerazumno ne preklopi svoje strategije upravljanja. |
| --- | --- |

3.2

Proizvajalec meje sistema sporoči tehnični službi. Tehnična služba opredeli različne kombinacije parametrov preizkusa (npr. trenutna hitrost vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu, tip in odmik od cilja, ukrivljenost voznega pasu), da se zajamejo scenariji, pri katerih sistem prepreči trk, in po potrebi tudi tisti scenariji, pri katerih se ne pričakuje, da se bo trk preprečil.

Če se to zdi upravičeno, lahko tehnična služba dodatno preizkusi katero koli drugo kombinacijo parametrov.

Če se trku pri nekaterih parametrih preizkusa ni mogoče izogniti, proizvajalec z dokumentacijo ali, če je mogoče, s preverjanjem/preizkušanjem dokaže, da sistem nerazumno ne preklopi svoje strategije upravljanja.

4.   PREIZKUSNI SCENARIJI ZA OCENO DELOVANJA SISTEMA GLEDE NA DINAMIČNO VOŽNJO

| 4.1 | Ohranjanje voznega pasu |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | S preizkusom se dokaže, da sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu ne zapusti svojega voznega pasu in ohranja stabilen položaj znotraj svojega ego voznega pasu v območju hitrosti in različnih ukrivljenostih v okviru meja sistema. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Preizkus se izvede vsaj:






  (a) | z najkrajšim trajanjem preizkusa vsaj 5 minut; |
| --- | --- | --- |

4.1.2

(a)

z najkrajšim trajanjem preizkusa vsaj 5 minut;

| (b) | s ciljnim osebnim avtomobilom in ciljnim dvokolesnikom na motorni pogon kot vodilnim/drugim vozilom; |
| --- | --- |

(b)

s ciljnim osebnim avtomobilom in ciljnim dvokolesnikom na motorni pogon kot vodilnim/drugim vozilom;

| (c) | z vodilnim vozilom, ki zavija na voznem pasu, in |
| --- | --- |

(c)

z vodilnim vozilom, ki zavija na voznem pasu, in

| (d) | z drugim vozilom, ki vozi v neposredni bližini na sosednjem voznem pasu. |
| --- | --- |

(d)

z drugim vozilom, ki vozi v neposredni bližini na sosednjem voznem pasu.

| 4.2 | Izogibanje trku z udeležencem v prometu ali predmetom, ki blokira vozni pas |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | S preizkusom se dokaže, da se sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu izogne trku z mirujočim vozilom, udeležencem v prometu ali popolnoma ali delno blokiranim pasom do najvišje predpisane hitrosti sistema. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ta preizkus se izvede vsaj:






  (a) | z mirujočim ciljnim osebnim avtomobilom; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

(a)

z mirujočim ciljnim osebnim avtomobilom;

| (b) | z mirujočim ciljnim dvokolesnikom na motorni pogon; |
| --- | --- |

(b)

z mirujočim ciljnim dvokolesnikom na motorni pogon;

| (c) | z mirujočim ciljnim pešcem; |
| --- | --- |

(c)

z mirujočim ciljnim pešcem;

| (d) | s ciljnim pešcem, ki prečka vozni pas s hitrostjo 5 km/h; |
| --- | --- |

(d)

s ciljnim pešcem, ki prečka vozni pas s hitrostjo 5 km/h;

| (e) | s ciljem, ki predstavlja blokiran vozni pas; |
| --- | --- |

(e)

s ciljem, ki predstavlja blokiran vozni pas;

| (f) | s ciljem, ki je delno na voznem pasu; |
| --- | --- |

(f)

s ciljem, ki je delno na voznem pasu;

| (g) | z več zaporednimi ovirami, ki blokirajo vozni pas (npr. v naslednjem vrstnem redu: ego vozilo – motorno kolo – avtomobil); |
| --- | --- |

(g)

z več zaporednimi ovirami, ki blokirajo vozni pas (npr. v naslednjem vrstnem redu: ego vozilo – motorno kolo – avtomobil);

| (h) | na ukrivljenem odseku ceste. |
| --- | --- |

(h)

na ukrivljenem odseku ceste.

| 4.3 | Sledenje vodilnemu vozilu |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | S preizkusom se dokaže, da je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu sposoben vzdrževati in ponovno vzpostaviti zahtevano varnostno razdaljo do vozila spredaj ter se izogniti trku z vodilnim vozilom, ki zmanjša hitrost do največjega pojemka. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Ta preizkus se izvede vsaj:






  (a) | v celotnem območju hitrosti sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu; |
| --- | --- | --- |

4.3.2

(a)

v celotnem območju hitrosti sistema za samodejno ohranjanje voznega pasu;

| (b) | za ciljni osebni avtomobil in ciljni dvokolesnik na motorni pogon kot vodilno vozilo, če so na voljo standardizirani ciljni dvokolesniki na motorni pogon, primerni za varno izvedbo preizkusa; |
| --- | --- |

(b)

za ciljni osebni avtomobil in ciljni dvokolesnik na motorni pogon kot vodilno vozilo, če so na voljo standardizirani ciljni dvokolesniki na motorni pogon, primerni za varno izvedbo preizkusa;

| (c) | pri stalnih in različnih hitrostih vodilnega vozila (npr. v skladu z realističnim profilom hitrosti iz obstoječe podatkovne zbirke voženj); |
| --- | --- |

(c)

pri stalnih in različnih hitrostih vodilnega vozila (npr. v skladu z realističnim profilom hitrosti iz obstoječe podatkovne zbirke voženj);

| (d) | za ravne in ukrivljene odseke ceste; |
| --- | --- |

(d)

za ravne in ukrivljene odseke ceste;

| (e) | za različne prečne položaje vodilnega vozila na voznem pasu; |
| --- | --- |

(e)

za različne prečne položaje vodilnega vozila na voznem pasu;

| (f) | s povprečnim pojemkom vodilnega vozila vsaj 6 m/s2 in popolnim zmanjševanjem hitrosti do mirovanja. |
| --- | --- |

(f)

s povprečnim pojemkom vodilnega vozila vsaj 6 m/s2 in popolnim zmanjševanjem hitrosti do mirovanja.

| 4.4 | Drugo vozilo zamenja vozni pas |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | S preizkusom se dokaže, da je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu sposoben preprečiti trk z vozilom, ki se vrine na vozni pas vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu do določene kritičnosti manevra vrivanja. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Kritičnost manevra vrivanja se določi glede na čas do trka, vzdolžno razdaljo med skrajno zadnjo točko vozila, ki se vriva, in skrajno sprednjo točko vozila z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu, prečno hitrost vozila, ki se vriva, in vzdolžni premik vozila, ki se vriva, kot je opredeljeno v odstavku 5.2.5 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Ta preizkus se izvede ob upoštevanju vsaj naslednjih pogojev:






  (a) | pri različnih časih do trka se upoštevata razdalja in vrednosti relativne hitrosti manevra vrivanja, ki zajemajo vrste scenarijev vrivanja, pri katerih se je mogoče trku izogniti, in tiste, pri katerih se trku ni mogoče izogniti; |
| --- | --- | --- |

4.4.3

(a)

pri različnih časih do trka se upoštevata razdalja in vrednosti relativne hitrosti manevra vrivanja, ki zajemajo vrste scenarijev vrivanja, pri katerih se je mogoče trku izogniti, in tiste, pri katerih se trku ni mogoče izogniti;

| (b) | za vozila, ki se vrivajo in se premikajo s konstantno vzdolžno hitrostjo, se upoštevajo pospeševanja in zmanjšanja hitrosti; |
| --- | --- |

(b)

za vozila, ki se vrivajo in se premikajo s konstantno vzdolžno hitrostjo, se upoštevajo pospeševanja in zmanjšanja hitrosti;

| (c) | pri različnih prečnih hitrostih se upoštevajo prečni pospeški vozila, ki se vriva; |
| --- | --- |

(c)

pri različnih prečnih hitrostih se upoštevajo prečni pospeški vozila, ki se vriva;

| (d) | za osebni avtomobil in ciljne dvokolesnike na motorni pogon kot vozilo, ki se vriva, se upoštevajo standardizirani ciljni dvokolesniki na motorni pogon, primerni za varno izvedbo preizkusa, če so na voljo. |
| --- | --- |

(d)

za osebni avtomobil in ciljne dvokolesnike na motorni pogon kot vozilo, ki se vriva, se upoštevajo standardizirani ciljni dvokolesniki na motorni pogon, primerni za varno izvedbo preizkusa, če so na voljo.

| 4.5 | Mirujoča ovira po zamenjavi voznega pasu vozila |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | S preizkusom se dokaže, da je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu sposoben preprečiti trk z mirujočim vozilom, udeležencem v prometu ali blokiranim voznim pasom, ki postane viden, ko se vozilo, ki vozi pred zadevnim vozilom, izogne trku z manevrom izogibanja. |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Preizkus se izvede vsaj:






  (a) | z mirujočim ciljnim osebnim vozilom na sredini voznega pasu; |
| --- | --- | --- |

4.5.2

(a)

z mirujočim ciljnim osebnim vozilom na sredini voznega pasu;

| (b) | z mirujočim ciljnim dvokolesnikom na motorni pogon na sredini voznega pasu; |
| --- | --- |

(b)

z mirujočim ciljnim dvokolesnikom na motorni pogon na sredini voznega pasu;

| (c) | z mirujočim ciljnim pešcem na sredini voznega pasu; |
| --- | --- |

(c)

z mirujočim ciljnim pešcem na sredini voznega pasu;

| (d) | s ciljem, ki predstavlja na sredini blokiran vozni pas; |
| --- | --- |

(d)

s ciljem, ki predstavlja na sredini blokiran vozni pas;

| (e) | z več zaporednimi ovirami, ki blokirajo vozni pas (npr. v naslednjem vrstnem redu: ego vozilo – vozilo, ki je zamenjalo vozni pas – motorno kolo – avtomobil). |
| --- | --- |

(e)

z več zaporednimi ovirami, ki blokirajo vozni pas (npr. v naslednjem vrstnem redu: ego vozilo – vozilo, ki je zamenjalo vozni pas – motorno kolo – avtomobil).

| 4.6 | Preizkus vidnega polja |
| --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | S preizkusom se dokaže, da je sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu sposoben zaznati drugega udeleženca v prometu znotraj sprednjega območja zaznavanja do navedenega sprednjega območja zaznavanja in vozilo poleg njega znotraj bočnega območja zaznavanja do vsaj celotne širine sosednjega voznega pasu. |
| --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Preizkus za sprednje območje zaznavanja se izvede vsaj:






  (a) | pri približevanju ciljnemu motornemu kolesu, ki je na zunanjem robu vsakega sosednjega voznega pasu; |
| --- | --- | --- |

4.6.2

(a)

pri približevanju ciljnemu motornemu kolesu, ki je na zunanjem robu vsakega sosednjega voznega pasu;

| (b) | pri približevanju mirujočemu ciljnemu pešcu, ki je na zunanjem robu vsakega sosednjega voznega pasu; |
| --- | --- |

(b)

pri približevanju mirujočemu ciljnemu pešcu, ki je na zunanjem robu vsakega sosednjega voznega pasu;

| (c) | pri približevanju mirujočemu ciljnemu motornemu kolesu na ego voznem pasu; |
| --- | --- |

(c)

pri približevanju mirujočemu ciljnemu motornemu kolesu na ego voznem pasu;

| (d) | pri približevanju mirujočemu ciljnemu pešcu na ego voznem pasu. |
| --- | --- |

(d)

pri približevanju mirujočemu ciljnemu pešcu na ego voznem pasu.

| 4.6.3 | Preizkus za bočno območje zaznavanja se izvede vsaj:






  (a) | s ciljnim motornim kolesom, ki se vozilu z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu približuje z levega sosednjega voznega pasu; |
| --- | --- | --- |

4.6.3

(a)

s ciljnim motornim kolesom, ki se vozilu z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu približuje z levega sosednjega voznega pasu;

| (b) | s ciljnim motornim kolesom, ki se vozilu z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu približuje z desnega sosednjega voznega pasu. |
| --- | --- |

(b)

s ciljnim motornim kolesom, ki se vozilu z aktiviranim sistemom za samodejno ohranjanje voznega pasu približuje z desnega sosednjega voznega pasu.

5.   DODATNO PREVERJANJE

| 5.1 | (rezervirano) |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Proizvajalec dokaže skladnost z naslednjimi določbami, tehnična služba pa jo oceni ob homologaciji: | Preizkus/preverjanje |
| --- | --- | --- |
| 6.2.2 | Način izklopa po novem zagonu / zagonskem ciklu motorja |
| 6.2.3 | Sistem se lahko aktivira le, če:






  (a) | voznik sedi na vozniškem sedežu in je pripet z varnostnim pasom; |

5.2

Preizkus/preverjanje

6.2.2

Način izklopa po novem zagonu / zagonskem ciklu motorja

6.2.3

Sistem se lahko aktivira le, če:

(a)

voznik sedi na vozniškem sedežu in je pripet z varnostnim pasom;

| (b) | je voznik na voljo; |
| --- | --- |

(b)

je voznik na voljo;

| (c) | ni nobenih okvar; |
| --- | --- |

(c)

ni nobenih okvar;

| (d) | sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo deluje; |
| --- | --- |

(d)

sistem za shranjevanje podatkov za avtomatizirano vožnjo deluje;

| (e) | so pogoji znotraj meja sistema. |
| --- | --- |

(e)

so pogoji znotraj meja sistema.

6.2.1

6.2.4

6.2.5

6.2.6

Načini deaktiviranja

Namenski načini aktiviranja in deaktiviranja

so zaščiteni pred nenamernimi dejanji

Krmiljenje

| (a) | držanje volana in zaviranje/pospeševanje; |
| --- | --- |

(a)

držanje volana in zaviranje/pospeševanje;

| (b) | voznik drži volan v odziv na prenos in zaviranje za zmanjšanje tveganja; |
| --- | --- |

(b)

voznik drži volan v odziv na prenos in zaviranje za zmanjšanje tveganja;

| (c) | po deaktiviranju. |
| --- | --- |

(c)

po deaktiviranju.

6.3

Načini za razveljavitev delovanja sistema

| (a) | volan; |
| --- | --- |

(a)

volan;

| (b) | zaviranje je močnejše kot pri sistemu; |
| --- | --- |

(b)

zaviranje je močnejše kot pri sistemu;

| (c) | pospeševanje do hitrosti znotraj meja sistema. |
| --- | --- |

(c)

pospeševanje do hitrosti znotraj meja sistema.

6.1.3.1

Merila za ugotavljanje razpoložljivosti voznika

5.1.3

Sistemi za podporo vozniku so aktivni

6.3.1.1

Pozornost voznika

5.5

Obnašanje sistema med zaviranjem za zmanjšanje tveganja

| (a) | voznik prevzame nadzor; |
| --- | --- |

(a)

voznik prevzame nadzor;

| (b) | mirovanje (varnostne utripalke); |
| --- | --- |

(b)

mirovanje (varnostne utripalke);

| (c) | ponovno aktiviranje je onemogočeno, če se vozilo ustavi. |
| --- | --- |

(c)

ponovno aktiviranje je onemogočeno, če se vozilo ustavi.

5.1.4

5.1.5

5.4

Zahteva za prenos upravljanja in obnašanje/stopnjevanje

Voznik prevzame upravljanje

Brez odziva voznika (zaviranje za zmanjšanje tveganja)

| (a) | načrtovan prenos; |
| --- | --- |

(a)

načrtovan prenos;

| (b) | nenačrtovan prenos. |
| --- | --- |

(b)

nenačrtovan prenos.

6.1.2

6.1.3

5.4

Zahteva za prenos upravljanja med delovanjem

Parametri sistema so preseženi

Okvara

| (a) | trk, ki ga je mogoče zaznati; |
| --- | --- |

(a)

trk, ki ga je mogoče zaznati;

| (b) | voznik ni prisoten. |
| --- | --- |

(b)

voznik ni prisoten.

5.3

Obnašanje sistema pri hitrem zaviranju v sili

| (a) | po njem vozilo miruje; |
| --- | --- |

(a)

po njem vozilo miruje;

| (b) | po njem vozilo ne miruje. |
| --- | --- |

(b)

po njem vozilo ne miruje.

7.1

7.1.1

7.1.2

Območja zaznavanja sistema

Spredaj

Ob straneh

7.1.3

Vidljivost

| 5.3 | Če je po mnenju tehnične službe to upravičeno, se lahko ocenijo dodatni drugi primeri preizkusov. Nekateri primeri lahko vključujejo naslednje:






  (a) | razcep voznih pasov na avtocesti v obliki črke Y; |
| --- | --- | --- |

5.3

(a)

razcep voznih pasov na avtocesti v obliki črke Y;

| (b) | vozila vstopajo na avtocesto ali jo zapuščajo; |
| --- | --- |

(b)

vozila vstopajo na avtocesto ali jo zapuščajo;

| (c) | delno blokiran ego vozni pas, predor; |
| --- | --- |

(c)

delno blokiran ego vozni pas, predor;

| (d) | semafor; |
| --- | --- |

(d)

semafor;

| (e) | intervencijska vozila; |
| --- | --- |

(e)

intervencijska vozila;

| (f) | območja gradbišč; |
| --- | --- |

(f)

območja gradbišč;

| (g) | obledele/zbrisane/skrite označbe voznega pasu; |
| --- | --- |

(g)

obledele/zbrisane/skrite označbe voznega pasu;

| (h) | osebje službe za ukrepanje v sili usmerja promet; |
| --- | --- |

(h)

osebje službe za ukrepanje v sili usmerja promet;

| (i) | sprememba značilnosti ceste (ni več razdeljena, dovoljeni so pešci, krožišče, križišče); |
| --- | --- |

(i)

sprememba značilnosti ceste (ni več razdeljena, dovoljeni so pešci, krožišče, križišče);

| (j) | prometni tok je ponovno običajen (tj. vsa vozila se premikajo s hitrostjo > 60 km/h). |
| --- | --- |

(j)

prometni tok je ponovno običajen (tj. vsa vozila se premikajo s hitrostjo > 60 km/h).

| 5.4 | Preizkus v resničnosti
  Tehnična služba izvede oceno sistema v brezhibnem stanju v prisotnosti prometa (t. i. preizkus v resničnosti) ali je pri njej prisotna. Namen tega preizkusa je podpreti tehnično službo pri razumevanju funkcionalnosti sistema v njegovem operativnem okolju in dopolniti oceno dokumentacije iz Priloge 4.
  Ocena Priloge 4 in preizkus v resničnosti tehnični službi omogočata, da opredeli področja delovanja sistema, ki jih je morda treba dodatno oceniti s preizkušanjem ali nadaljnjim pregledom Priloge 4.
  Tehnična služba med oceno v resničnosti oceni vsaj:






  (a) | preprečevanje aktiviranja, kadar sistem deluje zunaj svojih tehničnih meja/zahtev za sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu; |
| --- | --- | --- |

5.4

Tehnična služba izvede oceno sistema v brezhibnem stanju v prisotnosti prometa (t. i. preizkus v resničnosti) ali je pri njej prisotna. Namen tega preizkusa je podpreti tehnično službo pri razumevanju funkcionalnosti sistema v njegovem operativnem okolju in dopolniti oceno dokumentacije iz Priloge 4.

Ocena Priloge 4 in preizkus v resničnosti tehnični službi omogočata, da opredeli področja delovanja sistema, ki jih je morda treba dodatno oceniti s preizkušanjem ali nadaljnjim pregledom Priloge 4.

Tehnična služba med oceno v resničnosti oceni vsaj:

(a)

preprečevanje aktiviranja, kadar sistem deluje zunaj svojih tehničnih meja/zahtev za sistem za samodejno ohranjanje voznega pasu;

| (b) | upoštevanje prometnih predpisov; |
| --- | --- |

(b)

upoštevanje prometnih predpisov;

| (c) | odziv na načrtovan dogodek; |
| --- | --- |

(c)

odziv na načrtovan dogodek;

| (d) | odziv na nenačrtovan dogodek; |
| --- | --- |

(d)

odziv na nenačrtovan dogodek;

| (e) | zaznavanje prisotnosti drugih udeležencev v prometu znotraj sprednjega in bočnega območja zaznavanja; |
| --- | --- |

(e)

zaznavanje prisotnosti drugih udeležencev v prometu znotraj sprednjega in bočnega območja zaznavanja;

| (f) | obnašanje vozila v odziv na druge udeležence v prometu (varnostna razdalja, scenarij vrivanja, scenarij zapuščanja voznega pasu itd.); |
| --- | --- |

(f)

obnašanje vozila v odziv na druge udeležence v prometu (varnostna razdalja, scenarij vrivanja, scenarij zapuščanja voznega pasu itd.);

| (g) | razveljavitev delovanja sistema. |
| --- | --- |

(g)

razveljavitev delovanja sistema.

Tehnična služba določi lokacijo in izbiro preizkusne poti, del dneva in okoljske pogoje.

Preizkusna vožnja se evidentira, preizkusno vozilo pa se opremi z opremo, ki ne moti preizkusa. Tehnična služba lahko beleži ali zahteva dnevnike vseh podatkovnih kanalov, ki jih sistem uporablja ali ustvarja, kot se ji zdi potrebno za oceno po preizkusu.

Priporočljivo je, da se preizkus v resničnosti izvede, ko sistem opravi vse druge preizkuse, opisane v tej prilogi, in po tem, ko tehnična služba zaključi oceno tveganja.

---