# Uradni list L 115/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 115 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 646. april 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 115

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 646. april 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2021/555 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (kodificirano besedilo) | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2021/555 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (kodificirano besedilo)

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/556 z dne 31. marca 2021 o spremembi izvedbenih uredb (EU) 2017/1529 in (EU) št. 540/2011 glede pogojev za odobritev osnovne snovi natrijev klorid (
  1
  ) | 26 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/556 z dne 31. marca 2021 o spremembi izvedbenih uredb (EU) 2017/1529 in (EU) št. 540/2011 glede pogojev za odobritev osnovne snovi natrijev klorid (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

DIREKTIVE

| 6.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/1

---

DIREKTIVA (EU) 2021/555 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 24. marca 2021

o nadzoru nabave in posedovanja orožja

(kodificirano besedilo)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 91/477/EGS (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 91/477/EGS (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in racionalnosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Z Direktivo 91/477/EGS je bil določen spremljevalni ukrep za notranji trg. Ustvarjeno je bilo ravnovesje med obveznostjo zagotavljanja določenega prostega pretoka nekaterih vrst strelnega orožja in njegovih pomembnih sestavnih delov na območju Unije na eni strani in potrebo po nadzoru tega prostega pretoka z določenimi varnostnimi zagotovili, prilagojenimi tem proizvodom na drugi strani. |
| --- | --- |

(2)

Z Direktivo 91/477/EGS je bil določen spremljevalni ukrep za notranji trg. Ustvarjeno je bilo ravnovesje med obveznostjo zagotavljanja določenega prostega pretoka nekaterih vrst strelnega orožja in njegovih pomembnih sestavnih delov na območju Unije na eni strani in potrebo po nadzoru tega prostega pretoka z določenimi varnostnimi zagotovili, prilagojenimi tem proizvodom na drugi strani.

| (3) | Dokazi policijskih obveščevalnih služb kažejo na povečano uporabo predelanega orožja v Uniji. Zato je ključnega pomena, da se orožje, ki ga je mogoče predelati, vključi v opredelitev pojma „strelno orožje“ za namene te direktive. |
| --- | --- |

(3)

Dokazi policijskih obveščevalnih služb kažejo na povečano uporabo predelanega orožja v Uniji. Zato je ključnega pomena, da se orožje, ki ga je mogoče predelati, vključi v opredelitev pojma „strelno orožje“ za namene te direktive.

| (4) | Dejavnosti trgovca ne zajemajo le proizvodnje, temveč tudi prirejanje ali predelovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, na primer skrajševanje strelnega orožja, s katerim se spremeni njegov razred ali podrazred. Popolnoma zasebne, nekomercialne dejavnosti, kot so ročno polnjenje ali ponovno polnjenje streliva iz sestavnih delov streliva za osebno uporabo, ali prirejanje strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov, ki so v lasti zadevne osebe, kot so spremembe kopit ali merkov, ali vzdrževanje zaradi obrabe pomembnih sestavnih delov, ne bi smele šteti za dejavnosti, ki bi jih smel opravljati zgolj trgovec. |
| --- | --- |

(4)

Dejavnosti trgovca ne zajemajo le proizvodnje, temveč tudi prirejanje ali predelovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, na primer skrajševanje strelnega orožja, s katerim se spremeni njegov razred ali podrazred. Popolnoma zasebne, nekomercialne dejavnosti, kot so ročno polnjenje ali ponovno polnjenje streliva iz sestavnih delov streliva za osebno uporabo, ali prirejanje strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov, ki so v lasti zadevne osebe, kot so spremembe kopit ali merkov, ali vzdrževanje zaradi obrabe pomembnih sestavnih delov, ne bi smele šteti za dejavnosti, ki bi jih smel opravljati zgolj trgovec.

| (5) | Za namene te direktive bi morala opredelitev pojma „posrednik“ zajemati vsako fizično ali pravno osebo, tudi partnerstva, za izraz „dobava“ pa bi moralo šteti, da vključuje posojanje in najem. V tej direktivi bi morali biti zajeti tudi posredniki, saj opravljajo storitve, ki so podobne storitvam trgovcev, in sicer bi morali biti zajeti v zvezi z obveznostmi trgovcev, ki so pomembne za dejavnosti posrednikov, kolikor imajo možnost izpolniti te obveznosti in kolikor teh obveznosti ne izpolnjuje trgovec glede iste osnovne transakcije. |
| --- | --- |

(5)

Za namene te direktive bi morala opredelitev pojma „posrednik“ zajemati vsako fizično ali pravno osebo, tudi partnerstva, za izraz „dobava“ pa bi moralo šteti, da vključuje posojanje in najem. V tej direktivi bi morali biti zajeti tudi posredniki, saj opravljajo storitve, ki so podobne storitvam trgovcev, in sicer bi morali biti zajeti v zvezi z obveznostmi trgovcev, ki so pomembne za dejavnosti posrednikov, kolikor imajo možnost izpolniti te obveznosti in kolikor teh obveznosti ne izpolnjuje trgovec glede iste osnovne transakcije.

| (6) | Koristno je določiti razrede strelnega orožja, katerega nabavo in posedovanje bi bilo treba zasebnikom prepovedati ali pa bi morali ti zanj pridobiti dovoljenje oziroma bi ga morali prijaviti. |
| --- | --- |

(6)

Koristno je določiti razrede strelnega orožja, katerega nabavo in posedovanje bi bilo treba zasebnikom prepovedati ali pa bi morali ti zanj pridobiti dovoljenje oziroma bi ga morali prijaviti.

| (7) | Pridobitev dovoljenja za nabavo in posedovanje strelnega orožja bi morala v največji možni meri potekati po enotnem upravnem postopku. |
| --- | --- |

(7)

Pridobitev dovoljenja za nabavo in posedovanje strelnega orožja bi morala v največji možni meri potekati po enotnem upravnem postopku.

| (8) | Ko je strelno orožje zakonito nabavljeno in posedovano v skladu s to direktivo bi se morali uporabljati nacionalni predpisi o nošenju orožja, lovu ali streljanju v tarčo. |
| --- | --- |

(8)

Ko je strelno orožje zakonito nabavljeno in posedovano v skladu s to direktivo bi se morali uporabljati nacionalni predpisi o nošenju orožja, lovu ali streljanju v tarčo.

| (9) | Ta direktiva ne posega v pravice držav članic, da sprejmejo ukrepe za preprečitev nezakonite trgovine z orožjem. |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva ne posega v pravice držav članic, da sprejmejo ukrepe za preprečitev nezakonite trgovine z orožjem.

| (10) | Potrebno je, da države članice vzdržujejo bodisi centralizirano bodisi decentralizirano računalniško podprto zbirko podatkov, ki pooblaščenim organom zagotavlja dostop do zbirk podatkov, ki vsebujejo potrebne informacije o vsakem strelnemu orožju. Dostop policije, pravosodnih in drugih pooblaščenih organov do informacij iz računalniško podprte zbirke podatkov mora biti skladen s členom 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. |
| --- | --- |

(10)

Potrebno je, da države članice vzdržujejo bodisi centralizirano bodisi decentralizirano računalniško podprto zbirko podatkov, ki pooblaščenim organom zagotavlja dostop do zbirk podatkov, ki vsebujejo potrebne informacije o vsakem strelnemu orožju. Dostop policije, pravosodnih in drugih pooblaščenih organov do informacij iz računalniško podprte zbirke podatkov mora biti skladen s členom 8 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

| (11) | Da se izboljša sledljivost vsega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov ter olajša njihov prost pretok, bi bilo treba vse strelno orožje ali njegove pomembne sestavne dele označiti z jasno, trajno in enotno oznako ter registrirati v zbirkah podatkov držav članic. |
| --- | --- |

(11)

Da se izboljša sledljivost vsega strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov ter olajša njihov prost pretok, bi bilo treba vse strelno orožje ali njegove pomembne sestavne dele označiti z jasno, trajno in enotno oznako ter registrirati v zbirkah podatkov držav članic.

| (12) | Vnosi v zbirkah podatkov bi morali vključevati vse informacije, ki omogočajo povezavo strelnega orožja z njegovim lastnikom, in bi morali beležiti ime proizvajalca ali blagovno znamko, državo ali kraj proizvodnje, tip, znamko, model, kaliber in serijsko številko strelnega orožja ter vse enotne oznake na okvirju ali zaklepišču strelnega orožja. Pomembne sestavne dele, ki niso okvir ali zaklepišče, bi bilo treba v zbirkah podatkov evidentirati v kategorijah, ki so povezane s strelnim orožjem, na katerega se namestijo. |
| --- | --- |

(12)

Vnosi v zbirkah podatkov bi morali vključevati vse informacije, ki omogočajo povezavo strelnega orožja z njegovim lastnikom, in bi morali beležiti ime proizvajalca ali blagovno znamko, državo ali kraj proizvodnje, tip, znamko, model, kaliber in serijsko številko strelnega orožja ter vse enotne oznake na okvirju ali zaklepišču strelnega orožja. Pomembne sestavne dele, ki niso okvir ali zaklepišče, bi bilo treba v zbirkah podatkov evidentirati v kategorijah, ki so povezane s strelnim orožjem, na katerega se namestijo.

| (13) | Da se olajša spremljanje orožja, je treba uporabljati alfanumerične znake in v označevanje vključiti leto proizvodnje orožja, če leto ni del serijske številke. |
| --- | --- |

(13)

Da se olajša spremljanje orožja, je treba uporabljati alfanumerične znake in v označevanje vključiti leto proizvodnje orožja, če leto ni del serijske številke.

| (14) | Da se prepreči možnost, da se oznake zlahka izbrišejo, in da se pojasni, na katerih pomembnih sestavnih delih bi morale biti navedene oznake, so potrebna skupna pravila Unije za označevanje. Ta pravila bi se morala uporabljati le za strelno orožje ali pomembne sestavne dele, proizvedene v Uniji ali uvožene vanjo 14. septembra 2018 ali po tem datumu, ko se dajo na trg, medtem ko bi za strelno orožje in dele, proizvedene v Uniji ali uvožene vanjo pred tem datumom, morale še naprej veljati zahteve glede označevanja in registracije iz Direktive 91/477/EGS, ki so se uporabljale do tega datuma. |
| --- | --- |

(14)

Da se prepreči možnost, da se oznake zlahka izbrišejo, in da se pojasni, na katerih pomembnih sestavnih delih bi morale biti navedene oznake, so potrebna skupna pravila Unije za označevanje. Ta pravila bi se morala uporabljati le za strelno orožje ali pomembne sestavne dele, proizvedene v Uniji ali uvožene vanjo 14. septembra 2018 ali po tem datumu, ko se dajo na trg, medtem ko bi za strelno orožje in dele, proizvedene v Uniji ali uvožene vanjo pred tem datumom, morale še naprej veljati zahteve glede označevanja in registracije iz Direktive 91/477/EGS, ki so se uporabljale do tega datuma.

| (15) | Zaradi posebne narave dejavnosti trgovcev in posrednikov je potreben strog nadzor držav članic nad takšno dejavnostjo, zlasti preverjanje poklicne neoporečnosti in usposobljenosti trgovcev in posrednikov. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi posebne narave dejavnosti trgovcev in posrednikov je potreben strog nadzor držav članic nad takšno dejavnostjo, zlasti preverjanje poklicne neoporečnosti in usposobljenosti trgovcev in posrednikov.

| (16) | Ob upoštevanju nevarne narave in dolge življenjske dobe strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov, da se pristojnim organom omogoči sledenje strelnemu orožju in pomembnim sestavnim delom za namene upravnih in kazenskih postopkov in ob upoštevanju nacionalnega procesnega prava, je treba vnose v zbirkah podatkov hraniti 30 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov. Dostop do te evidence in vseh pripadajočih osebnih podatkov bi moral biti omejen na pristojne organe in dovoljen največ 10 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov za namen izdajanja ali odvzemanja dovoljenj ali carinskih postopkov, vključno z morebitno naložitvijo upravnih kazni, in največ 30 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnega sestavnega dela, kadar je tak dostop potreben za izvrševanje kazenskega prava. |
| --- | --- |

(16)

Ob upoštevanju nevarne narave in dolge življenjske dobe strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov, da se pristojnim organom omogoči sledenje strelnemu orožju in pomembnim sestavnim delom za namene upravnih in kazenskih postopkov in ob upoštevanju nacionalnega procesnega prava, je treba vnose v zbirkah podatkov hraniti 30 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov. Dostop do te evidence in vseh pripadajočih osebnih podatkov bi moral biti omejen na pristojne organe in dovoljen največ 10 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov za namen izdajanja ali odvzemanja dovoljenj ali carinskih postopkov, vključno z morebitno naložitvijo upravnih kazni, in največ 30 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnega sestavnega dela, kadar je tak dostop potreben za izvrševanje kazenskega prava.

| (17) | Učinkovita izmenjava informacij med trgovci in posredniki na eni strani ter nacionalnimi pristojnimi organi na drugi strani je pomembna za učinkovito delovanje zbirk podatkov. Trgovci in posredniki bi zato morali brez nepotrebnega odlašanja posredovati informacije nacionalnim pristojnim organom. Da se jim to olajša, bi morali nacionalni pristojni organi vzpostaviti elektronsko povezavo, dostopno trgovcem in posrednikom, ki lahko vključuje predložitev informacij preko elektronske pošte ali neposredno prek zbirke podatkov ali drugega registra. |
| --- | --- |

(17)

Učinkovita izmenjava informacij med trgovci in posredniki na eni strani ter nacionalnimi pristojnimi organi na drugi strani je pomembna za učinkovito delovanje zbirk podatkov. Trgovci in posredniki bi zato morali brez nepotrebnega odlašanja posredovati informacije nacionalnim pristojnim organom. Da se jim to olajša, bi morali nacionalni pristojni organi vzpostaviti elektronsko povezavo, dostopno trgovcem in posrednikom, ki lahko vključuje predložitev informacij preko elektronske pošte ali neposredno prek zbirke podatkov ali drugega registra.

| (18) | Praviloma bi morala biti nabava strelnega orožja s strani oseb, ki so bile s pravnomočno obsodbo obsojene za določena hujša kazniva dejanja, prepovedana. |
| --- | --- |

(18)

Praviloma bi morala biti nabava strelnega orožja s strani oseb, ki so bile s pravnomočno obsodbo obsojene za določena hujša kazniva dejanja, prepovedana.

| (19) | Države članice bi morale vzpostaviti sistem spremljanja za zagotavljanje izpolnjevanja pogojev za izdajanje dovoljenj za strelno orožje v celotnem obdobju njegove veljavnosti. Države članice bi se morale odločiti, ali naj ocena vključuje predhoden zdravstveni ali psihološki pregled. |
| --- | --- |

(19)

Države članice bi morale vzpostaviti sistem spremljanja za zagotavljanje izpolnjevanja pogojev za izdajanje dovoljenj za strelno orožje v celotnem obdobju njegove veljavnosti. Države članice bi se morale odločiti, ali naj ocena vključuje predhoden zdravstveni ali psihološki pregled.

| (20) | Brez poseganja v nacionalno zakonodajo o poklicni odgovornosti se v zvezi z oceno ustreznih zdravstvenih in psiholoških informacij ne bi smelo domnevati, da so zdravstveni delavci ali druge osebe, ki predložijo tovrstne informacije, kakor koli odgovorni, kadar je strelno orožje, posedovano v skladu s to direktivo, zlorabljeno. |
| --- | --- |

(20)

Brez poseganja v nacionalno zakonodajo o poklicni odgovornosti se v zvezi z oceno ustreznih zdravstvenih in psiholoških informacij ne bi smelo domnevati, da so zdravstveni delavci ali druge osebe, ki predložijo tovrstne informacije, kakor koli odgovorni, kadar je strelno orožje, posedovano v skladu s to direktivo, zlorabljeno.

| (21) | Kadar strelno orožje in strelivo nista pod neposrednim nadzorom, bi morala biti varno shranjena. Če se strelno orožje in strelivo ne hranita v sefu, bi ju bilo treba hraniti ločeno. Kadar je treba strelno orožje in strelivo predati prevozniku za prevoz, bi moral biti prevoznik odgovoren za ustrezen nadzor in hrambo. Merila za ustrezno hrambo in varen prevoz bi bilo treba določiti v nacionalnem pravu, pri tem pa upoštevati število kosov in razred zadevnega strelnega orožja in streliva. |
| --- | --- |

(21)

Kadar strelno orožje in strelivo nista pod neposrednim nadzorom, bi morala biti varno shranjena. Če se strelno orožje in strelivo ne hranita v sefu, bi ju bilo treba hraniti ločeno. Kadar je treba strelno orožje in strelivo predati prevozniku za prevoz, bi moral biti prevoznik odgovoren za ustrezen nadzor in hrambo. Merila za ustrezno hrambo in varen prevoz bi bilo treba določiti v nacionalnem pravu, pri tem pa upoštevati število kosov in razred zadevnega strelnega orožja in streliva.

| (22) | Ta direktiva ne bi smela vplivati na pravila držav članic, ki dopuščajo dogovore o zakonitih transakcijah s strelnim orožjem, pomembnimi sestavnimi deli in strelivom prek pošte ali interneta ali s pogodbami, sklenjenimi na daljavo, kakor so opredeljene v Direktivi 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5), na primer prek spletnih avkcijskih katalogov, malih oglasov, telefona ali elektronske pošte. Vendar je bistvenega pomena, da je mogoče preveriti identiteto strank v tovrstnih transakcijah in njihovo zmožnost, da jih sklenejo zakonito, ter da se to tudi dejansko preveri. V zvezi s kupci je zato primerno zagotoviti, da trgovec ali posrednik z licenco oziroma dovoljenjem oziroma javni organ ali njegov predstavnik preveri njihovo istovetnost in po potrebi dejstvo, da imajo dovoljenje za nabavo strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva, pred dostavo ali najpozneje ob njej. |
| --- | --- |

(22)

Ta direktiva ne bi smela vplivati na pravila držav članic, ki dopuščajo dogovore o zakonitih transakcijah s strelnim orožjem, pomembnimi sestavnimi deli in strelivom prek pošte ali interneta ali s pogodbami, sklenjenimi na daljavo, kakor so opredeljene v Direktivi 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5), na primer prek spletnih avkcijskih katalogov, malih oglasov, telefona ali elektronske pošte. Vendar je bistvenega pomena, da je mogoče preveriti identiteto strank v tovrstnih transakcijah in njihovo zmožnost, da jih sklenejo zakonito, ter da se to tudi dejansko preveri. V zvezi s kupci je zato primerno zagotoviti, da trgovec ali posrednik z licenco oziroma dovoljenjem oziroma javni organ ali njegov predstavnik preveri njihovo istovetnost in po potrebi dejstvo, da imajo dovoljenje za nabavo strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva, pred dostavo ali najpozneje ob njej.

| (23) | Za najnevarnejše strelno orožje bi bilo treba v tej direktivi določiti strožja pravila, s katerimi bi se zagotovilo, da tega strelnega orožja, z nekaterimi omejenimi in ustrezno utemeljenimi izjemami, ni dovoljeno nabaviti, posedovati ali trgovati z njim. V primeru nespoštovanja teh pravil bi morale države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe, ki bi lahko vključevali zaseg tega strelnega orožja. |
| --- | --- |

(23)

Za najnevarnejše strelno orožje bi bilo treba v tej direktivi določiti strožja pravila, s katerimi bi se zagotovilo, da tega strelnega orožja, z nekaterimi omejenimi in ustrezno utemeljenimi izjemami, ni dovoljeno nabaviti, posedovati ali trgovati z njim. V primeru nespoštovanja teh pravil bi morale države članice sprejeti vse ustrezne ukrepe, ki bi lahko vključevali zaseg tega strelnega orožja.

| (24) | Države članice pa bi morale imeti možnost, da dovolijo nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A, kadar je to potrebno v izobraževalne, kulturne, tudi za film in gledališče, raziskovalne ali zgodovinske namene. Pooblaščene osebe bi lahko bili tudi orožarji, preizkuševalci orožja, proizvajalci, certificirani strokovnjaki, forenzični strokovnjaki in v nekaterih primerih osebe, ki sodelujejo pri snemanjih za film ali televizijo. Državam članicam bi moralo biti tudi dovoljeno, da posameznikom dovolijo nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A, za nacionalno obrambo, na primer v okviru prostovoljnega vojaškega usposabljanja v skladu z nacionalnim pravom. |
| --- | --- |

(24)

Države članice pa bi morale imeti možnost, da dovolijo nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A, kadar je to potrebno v izobraževalne, kulturne, tudi za film in gledališče, raziskovalne ali zgodovinske namene. Pooblaščene osebe bi lahko bili tudi orožarji, preizkuševalci orožja, proizvajalci, certificirani strokovnjaki, forenzični strokovnjaki in v nekaterih primerih osebe, ki sodelujejo pri snemanjih za film ali televizijo. Državam članicam bi moralo biti tudi dovoljeno, da posameznikom dovolijo nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A, za nacionalno obrambo, na primer v okviru prostovoljnega vojaškega usposabljanja v skladu z nacionalnim pravom.

| (25) | Države članice bi morale imeti možnost, da priznanim muzejem in zbiralcem izdajo dovoljenje za nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A, kadar je to potrebno za zgodovinske, kulturne, znanstvene, tehnične ali izobraževalne namene ali namene kulturne dediščine, pod pogojem, da ti muzeji in zbiralci pred izdajo takšnega dovoljenja dokažejo, da so sprejeli potrebne ukrepe za obvladovanje tveganj za javno varnost ali javni red, tudi z ustrezno hrambo. Pri izdaji tega dovoljenja bi bilo treba upoštevati posebne okoliščine, tudi naravo in namene zbiranja, države članice pa bi morale zagotoviti, da je vzpostavljen sistem za spremljanje zbiralcev in zbirk. |
| --- | --- |

(25)

Države članice bi morale imeti možnost, da priznanim muzejem in zbiralcem izdajo dovoljenje za nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A, kadar je to potrebno za zgodovinske, kulturne, znanstvene, tehnične ali izobraževalne namene ali namene kulturne dediščine, pod pogojem, da ti muzeji in zbiralci pred izdajo takšnega dovoljenja dokažejo, da so sprejeli potrebne ukrepe za obvladovanje tveganj za javno varnost ali javni red, tudi z ustrezno hrambo. Pri izdaji tega dovoljenja bi bilo treba upoštevati posebne okoliščine, tudi naravo in namene zbiranja, države članice pa bi morale zagotoviti, da je vzpostavljen sistem za spremljanje zbiralcev in zbirk.

| (26) | Trgovcem in posrednikom ne bi smelo biti preprečeno rokovanje s strelnim orožjem, pomembnimi sestavnimi deli in strelivom, razvrščenimi v razred A, v primerih, ko sta izjemoma dovoljena nabava in posedovanje takšnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, kadar je rokovanje z njimi potrebno, da se onesposobijo ali predelajo, ali kadar je to dovoljeno na podlagi te direktive. Trgovcem in posrednikom se prav tako ne bi smelo preprečevati rokovanja s takšnim strelnim orožjem, pomembnimi sestavnimi deli in strelivom v primerih, ki jih ta direktiva ne ureja, na primer, ko gre za strelno orožje, pomembne sestavne dele ali strelivo za izvoz iz Unije ali orožje, ki ga nabavljajo oborožene sile, policija ali javni organi. |
| --- | --- |

(26)

Trgovcem in posrednikom ne bi smelo biti preprečeno rokovanje s strelnim orožjem, pomembnimi sestavnimi deli in strelivom, razvrščenimi v razred A, v primerih, ko sta izjemoma dovoljena nabava in posedovanje takšnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, kadar je rokovanje z njimi potrebno, da se onesposobijo ali predelajo, ali kadar je to dovoljeno na podlagi te direktive. Trgovcem in posrednikom se prav tako ne bi smelo preprečevati rokovanja s takšnim strelnim orožjem, pomembnimi sestavnimi deli in strelivom v primerih, ki jih ta direktiva ne ureja, na primer, ko gre za strelno orožje, pomembne sestavne dele ali strelivo za izvoz iz Unije ali orožje, ki ga nabavljajo oborožene sile, policija ali javni organi.

| (27) | Trgovci in posredniki bi morali imeti možnost zavrniti izvedbo vsake sumljive transakcije za nabavo celih nabojev s strelivom ali sestavnih delov streliva s pravo netilko. Transakcija bi se lahko štela za sumljivo, če bi na primer vključevala količine, ki niso običajne za predvideno zasebno uporabo, če se za kupca zdi, da ne zna uporabljati streliva, ali če kupec vztraja pri plačilu z gotovino in hkrati ne želi predložiti dokazila o svoji istovetnosti. Trgovci in posredniki bi morali imeti tudi možnost, da pristojnim organom prijavijo takšne sumljive transakcije. |
| --- | --- |

(27)

Trgovci in posredniki bi morali imeti možnost zavrniti izvedbo vsake sumljive transakcije za nabavo celih nabojev s strelivom ali sestavnih delov streliva s pravo netilko. Transakcija bi se lahko štela za sumljivo, če bi na primer vključevala količine, ki niso običajne za predvideno zasebno uporabo, če se za kupca zdi, da ne zna uporabljati streliva, ali če kupec vztraja pri plačilu z gotovino in hkrati ne želi predložiti dokazila o svoji istovetnosti. Trgovci in posredniki bi morali imeti tudi možnost, da pristojnim organom prijavijo takšne sumljive transakcije.

| (28) | Tveganje predelave akustičnega orožja in drugih vrst orožja za streljanje s slepimi naboji v pravo strelno orožje je veliko. Zato je nujno obravnavati problem uporabe tovrstnega predelanega strelnega orožja pri storitvi kaznivih dejanj. Nadalje bi morala Komisija, da se prepreči tveganje, da se plašilno orožje in signalno orožje proizvede na način, ki bi omogočal njegovo predelavo za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, sprejeti tehnične specifikacije, da se zagotovi, da jih ni mogoče tako predelati. |
| --- | --- |

(28)

Tveganje predelave akustičnega orožja in drugih vrst orožja za streljanje s slepimi naboji v pravo strelno orožje je veliko. Zato je nujno obravnavati problem uporabe tovrstnega predelanega strelnega orožja pri storitvi kaznivih dejanj. Nadalje bi morala Komisija, da se prepreči tveganje, da se plašilno orožje in signalno orožje proizvede na način, ki bi omogočal njegovo predelavo za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, sprejeti tehnične specifikacije, da se zagotovi, da jih ni mogoče tako predelati.

| (29) | Upoštevajoč visoko tveganje ponovne usposobitve nepravilno onesposobljenega strelnega orožja in da se poveča varnost po vsej Uniji, bi moralo biti v tej direktivi zajeto tudi tovrstno orožje. Opredelitev pojma „onesposobljeno strelno orožje“ bi morala odražati splošna načela za onesposabljanje strelnega orožja, kot so določena v Protokolu proti nedovoljeni proizvodnji in trgovini s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom, ki je priložen Sklepu Sveta 2014/164/EU (6), s katerim je bil navedeni protokol prenesen v pravni okvir Unije. |
| --- | --- |

(29)

Upoštevajoč visoko tveganje ponovne usposobitve nepravilno onesposobljenega strelnega orožja in da se poveča varnost po vsej Uniji, bi moralo biti v tej direktivi zajeto tudi tovrstno orožje. Opredelitev pojma „onesposobljeno strelno orožje“ bi morala odražati splošna načela za onesposabljanje strelnega orožja, kot so določena v Protokolu proti nedovoljeni proizvodnji in trgovini s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom, ki je priložen Sklepu Sveta 2014/164/EU (6), s katerim je bil navedeni protokol prenesen v pravni okvir Unije.

| (30) | Evropsko dovoljenje za strelno orožje bi moralo veljati za glavni dokument, ki ga športni strelci in druge osebe, ki imajo dovoljenje v skladu s to direktivo, potrebujejo za posedovanje strelnega orožja pri potovanju v drugo državo članico. Države članice ne bi smele pogojevati priznavanja evropskega dovoljenja za strelno orožje s plačilom kakršnih koli pristojbin ali dajatev. |
| --- | --- |

(30)

Evropsko dovoljenje za strelno orožje bi moralo veljati za glavni dokument, ki ga športni strelci in druge osebe, ki imajo dovoljenje v skladu s to direktivo, potrebujejo za posedovanje strelnega orožja pri potovanju v drugo državo članico. Države članice ne bi smele pogojevati priznavanja evropskega dovoljenja za strelno orožje s plačilom kakršnih koli pristojbin ali dajatev.

| (31) | Določbe te direktive glede evropskega dovoljenja za strelno orožje bi se morale nanašati tudi na strelno orožje, razvrščeno v razred A, brez poseganja v pravico držav članic, da uporabijo strožja pravila. |
| --- | --- |

(31)

Določbe te direktive glede evropskega dovoljenja za strelno orožje bi se morale nanašati tudi na strelno orožje, razvrščeno v razred A, brez poseganja v pravico držav članic, da uporabijo strožja pravila.

| (32) | Za olajšanje sledenja strelnemu orožju in učinkovit boj proti nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovim sestavnim delom in strelivu ter nedovoljene trgovine z njimi, je potrebna izmenjava informacij med državami članicami. |
| --- | --- |

(32)

Za olajšanje sledenja strelnemu orožju in učinkovit boj proti nedovoljeni proizvodnji strelnega orožja, njegovim sestavnim delom in strelivu ter nedovoljene trgovine z njimi, je potrebna izmenjava informacij med državami članicami.

| (33) | Strelno orožje, ki je zasnovano za vojaško uporabo, kot sta puški AK47 in M16, in ki je opremljeno za delovanje na osnovi posamičnega streljanja, bi bilo treba, kadar ga je mogoče ročno nastaviti za avtomatsko ali polavtomatsko streljanje, razvrstiti v razred A in bi zato moralo biti prepovedano za civilno uporabo. Če je predelano v polavtomatsko strelno orožje, bi ga bilo treba razvrstiti v točko 6 razreda A. |
| --- | --- |

(33)

Strelno orožje, ki je zasnovano za vojaško uporabo, kot sta puški AK47 in M16, in ki je opremljeno za delovanje na osnovi posamičnega streljanja, bi bilo treba, kadar ga je mogoče ročno nastaviti za avtomatsko ali polavtomatsko streljanje, razvrstiti v razred A in bi zato moralo biti prepovedano za civilno uporabo. Če je predelano v polavtomatsko strelno orožje, bi ga bilo treba razvrstiti v točko 6 razreda A.

| (34) | Nekatera polavtomatska strelna orožja je mogoče zlahka predelati v avtomatsko strelno orožje, kar pomeni varnostno grožnjo. Nekatera polavtomatska orožja so lahko zelo nevarna tudi brez takšne predelave, če lahko sprejmejo veliko število nabojev. Zato bi morali za civilno uporabo prepovedati polavtomatsko strelno orožje s fiksno napravo za polnjenje, ki dopušča izstreljevanje velikega števila nabojev, pa tudi polavtomatsko strelno orožje v kombinaciji s snemljivo napravo za polnjenje, ki lahko sprejme veliko število nabojev. Zgolj možnost namestitve naprave za polnjenje s prostorom za več kot 10 nabojev za dolgocevno strelno orožje in 20 nabojev za kratkocevno strelno orožje ne bi smelo vplivati na razvrstitev strelnega orožja v določen razred. |
| --- | --- |

(34)

Nekatera polavtomatska strelna orožja je mogoče zlahka predelati v avtomatsko strelno orožje, kar pomeni varnostno grožnjo. Nekatera polavtomatska orožja so lahko zelo nevarna tudi brez takšne predelave, če lahko sprejmejo veliko število nabojev. Zato bi morali za civilno uporabo prepovedati polavtomatsko strelno orožje s fiksno napravo za polnjenje, ki dopušča izstreljevanje velikega števila nabojev, pa tudi polavtomatsko strelno orožje v kombinaciji s snemljivo napravo za polnjenje, ki lahko sprejme veliko število nabojev. Zgolj možnost namestitve naprave za polnjenje s prostorom za več kot 10 nabojev za dolgocevno strelno orožje in 20 nabojev za kratkocevno strelno orožje ne bi smelo vplivati na razvrstitev strelnega orožja v določen razred.

| (35) | Brez poseganja v obnovitev dovoljenja v skladu s to direktivo polavtomatsko strelno orožje z robnim vžigom, tudi kalibra .22 ali manj, ne bi smelo biti razvrščeno v razred A, razen če je bilo predelano iz avtomatskega orožja. |
| --- | --- |

(35)

Brez poseganja v obnovitev dovoljenja v skladu s to direktivo polavtomatsko strelno orožje z robnim vžigom, tudi kalibra .22 ali manj, ne bi smelo biti razvrščeno v razred A, razen če je bilo predelano iz avtomatskega orožja.

| (36) | Predmetov, ki so fizično videti kot strelno orožje (replike), vendar so proizvedeni na način, da jih ni mogoče predelati tako, da bi bilo z njimi mogoče izstreliti šibre, krogle oziroma izstrelke z delovanjem potisnega sredstva, ta direktiva ne bi smela zajemati. |
| --- | --- |

(36)

Predmetov, ki so fizično videti kot strelno orožje (replike), vendar so proizvedeni na način, da jih ni mogoče predelati tako, da bi bilo z njimi mogoče izstreliti šibre, krogle oziroma izstrelke z delovanjem potisnega sredstva, ta direktiva ne bi smela zajemati.

| (37) | Kadar nacionalna zakonodaja držav članic ureja starinsko orožje, ta direktiva ne bi smela veljati za tovrstno orožje. Vendar reprodukcije starinskega orožja nimajo enakega zgodovinskega pomena oziroma niso tako zanimive in se jih lahko proizvaja s sodobnimi metodami, ki lahko podaljšajo njihovo življenjsko dobo ali izboljšajo natančnost. Takšne reprodukcije strelnega orožja bi bilo zato treba vključiti v področje uporabe te direktive. Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za druge predmete, kot so na primer naprave airsoft, ki niso zajete v opredelitvi pojma „strelno orožje“ in jih zato ta direktiva ne ureja. |
| --- | --- |

(37)

Kadar nacionalna zakonodaja držav članic ureja starinsko orožje, ta direktiva ne bi smela veljati za tovrstno orožje. Vendar reprodukcije starinskega orožja nimajo enakega zgodovinskega pomena oziroma niso tako zanimive in se jih lahko proizvaja s sodobnimi metodami, ki lahko podaljšajo njihovo življenjsko dobo ali izboljšajo natančnost. Takšne reprodukcije strelnega orožja bi bilo zato treba vključiti v področje uporabe te direktive. Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za druge predmete, kot so na primer naprave airsoft, ki niso zajete v opredelitvi pojma „strelno orožje“ in jih zato ta direktiva ne ureja.

| (38) | Za boljšo izmenjavo informacij med državami članicami bi bilo koristno, če bi Komisija ocenila potrebne elemente sistema za podporo taki izmenjavi informacij, ki jih vsebujejo zbirke podatkov v državah članicah, vključno z izvedljivostjo dostopa do takšnega sistema za vsako državo članico. Ta sistem bi lahko uporabljal modul informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki je posebej prilagojen za strelno orožje. Takšna izmenjava informacij med državami članicami bi morala potekati v skladu z načeli varstva osebnih podatkov, določenimi v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Kadar pristojni organ potrebuje dostop do kazenske evidence osebe, ki je zaprosila za dovoljenje za nabavo ali posedovanje strelnega orožja, bi moral ta organ imeti možnost pridobiti te informacije na podlagi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ (9). Komisija bi svoji oceni lahko, če je primerno, priložila tudi zakonodajni predlog, v katerem bi bili upoštevani obstoječi instrumenti za izmenjavo informacij. |
| --- | --- |

(38)

Za boljšo izmenjavo informacij med državami članicami bi bilo koristno, če bi Komisija ocenila potrebne elemente sistema za podporo taki izmenjavi informacij, ki jih vsebujejo zbirke podatkov v državah članicah, vključno z izvedljivostjo dostopa do takšnega sistema za vsako državo članico. Ta sistem bi lahko uporabljal modul informacijskega sistema za notranji trg (IMI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki je posebej prilagojen za strelno orožje. Takšna izmenjava informacij med državami članicami bi morala potekati v skladu z načeli varstva osebnih podatkov, določenimi v Uredbi (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Kadar pristojni organ potrebuje dostop do kazenske evidence osebe, ki je zaprosila za dovoljenje za nabavo ali posedovanje strelnega orožja, bi moral ta organ imeti možnost pridobiti te informacije na podlagi Okvirnega sklepa Sveta 2009/315/PNZ (9). Komisija bi svoji oceni lahko, če je primerno, priložila tudi zakonodajni predlog, v katerem bi bili upoštevani obstoječi instrumenti za izmenjavo informacij.

| (39) | Da se omogoči ustrezna izmenjava informacij z elektronskimi sredstvi med državami članicami o dovoljenjih, izdanih za prenos strelnega orožja v drugo državo članico, in o zavrnitvah izdaje dovoljenj za nabavo ali posedovanje strelnega orožja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije predpiše določbe, na podlagi katerih bi bilo državam članicam omogočeno vzpostaviti tak sistem za izmenjavo informacij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (10). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov. |
| --- | --- |

(39)

Da se omogoči ustrezna izmenjava informacij z elektronskimi sredstvi med državami članicami o dovoljenjih, izdanih za prenos strelnega orožja v drugo državo članico, in o zavrnitvah izdaje dovoljenj za nabavo ali posedovanje strelnega orožja, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije predpiše določbe, na podlagi katerih bi bilo državam članicam omogočeno vzpostaviti tak sistem za izmenjavo informacij. Zlasti je pomembno, da se Komisija pri svojem pripravljalnem delu ustrezno posvetuje, vključno na ravni strokovnjakov, in da se ta posvetovanja izvedejo v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (10). Za zagotovitev enakopravnega sodelovanja pri pripravi delegiranih aktov Evropski parlament in Svet zlasti prejmeta vse dokumente sočasno s strokovnjaki iz držav članic, njuni strokovnjaki pa se sistematično lahko udeležujejo sestankov strokovnih skupin Komisije, ki zadevajo pripravo delegiranih aktov.

| (40) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(40)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (41) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznane zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(41)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznane zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah.

| (42) | Uredba (EU) 2016/679 bi se morala uporabljati za obdelavo osebnih podatkov v okviru te direktive. Če se osebni podatki, zbrani na podlagi te direktive, obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, bi morali organi, ki te podatke obdelujejo, spoštovati pravila, sprejeta na podlagi Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (12). |
| --- | --- |

(42)

Uredba (EU) 2016/679 bi se morala uporabljati za obdelavo osebnih podatkov v okviru te direktive. Če se osebni podatki, zbrani na podlagi te direktive, obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, bi morali organi, ki te podatke obdelujejo, spoštovati pravila, sprejeta na podlagi Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (12).

| (43) | Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnjevanje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(43)

Ker ciljev te direktive države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega ali učinkov ukrepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za izpolnjevanje navedenih ciljev.

| (44) | Ta direktiva za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (13), ki spadajo na področje iz člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (14). |
| --- | --- |

(44)

Ta direktiva za Islandijo in Norveško predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško o pridružitvi obeh k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (13), ki spadajo na področje iz člena 1 Sklepa Sveta 1999/437/ES (14).

| (45) | Ta direktiva za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (15), ki spadajo na področje iz člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (16). |
| --- | --- |

(45)

Ta direktiva za Švico predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (15), ki spadajo na področje iz člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2008/146/ES (16).

| (46) | Ta direktiva za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (17), ki spadajo na področje iz člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (18). |
| --- | --- |

(46)

Ta direktiva za Lihtenštajn predstavlja razvoj določb schengenskega pravnega reda v smislu Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (17), ki spadajo na področje iz člena 1 Sklepa 1999/437/ES v povezavi s členom 3 Sklepa Sveta 2011/350/EU (18).

| (47) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so navedeni v delu B Priloge III – |
| --- | --- |

(47)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so navedeni v delu B Priloge III –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE 1

PODROČJE UPORABE

Člen 1

1.   V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „strelno orožje“ pomeni vsako prenosno cevno orožje, ki izstreljuje, je namenjeno izstreljevanju ali ga je mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, razen če je izvzeto iz te opredelitve pojma zaradi enega izmed razlogov, navedenih v delu III Priloge I. Strelno orožje je razvrščeno v delu II Priloge I.
  Šteje se, da je predmet mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, če:






  (a) | je videti kot strelno orožje in |
| --- | --- | --- |

(1)

„strelno orožje“ pomeni vsako prenosno cevno orožje, ki izstreljuje, je namenjeno izstreljevanju ali ga je mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, razen če je izvzeto iz te opredelitve pojma zaradi enega izmed razlogov, navedenih v delu III Priloge I. Strelno orožje je razvrščeno v delu II Priloge I.

Šteje se, da je predmet mogoče predelati za izstreljevanje šiber, krogel ali izstrelkov z delovanjem potisnega sredstva, če:

(a)

je videti kot strelno orožje in

| (b) | ga je mogoče zaradi njegove konstrukcije ali materiala, iz katerega je proizvedeno, predelati v strelno orožje; |
| --- | --- |

(b)

ga je mogoče zaradi njegove konstrukcije ali materiala, iz katerega je proizvedeno, predelati v strelno orožje;

| (2) | „pomemben sestavni del“ pomeni cev, okvir, zaklepišče, bodisi ohišje ali strelni mehanizem, kakor je primerno, zaklep, boben ali zaklep, ki so, kadar so samostojni predmeti, vključeni v razred strelnega orožja, na katero so pritrjeni ali na katero se jih namerava pritrditi; |
| --- | --- |

(2)

„pomemben sestavni del“ pomeni cev, okvir, zaklepišče, bodisi ohišje ali strelni mehanizem, kakor je primerno, zaklep, boben ali zaklep, ki so, kadar so samostojni predmeti, vključeni v razred strelnega orožja, na katero so pritrjeni ali na katero se jih namerava pritrditi;

| (3) | „strelivo“ pomeni cel naboj ali njegove sestavne dele, vključno s tulci, vžigalnimi kapicami, pogonskim prahom, kroglami ali izstrelki, ki se uporabljajo v strelnem orožju, pod pogojem, da je za te sestavne dele same potrebno dovoljenje v zadevni državi članici; |
| --- | --- |

(3)

„strelivo“ pomeni cel naboj ali njegove sestavne dele, vključno s tulci, vžigalnimi kapicami, pogonskim prahom, kroglami ali izstrelki, ki se uporabljajo v strelnem orožju, pod pogojem, da je za te sestavne dele same potrebno dovoljenje v zadevni državi članici;

| (4) | „plašilno orožje in signalno orožje“ pomeni naprave s prostorom za naboje, ki so zasnovane za streljanje samo s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim signalnim strelivom ter jih ni mogoče predelati tako, da bi iz njih lahko z delovanjem potisnega sredstva izstrelili šibre, krogle ali izstrelke; |
| --- | --- |

(4)

„plašilno orožje in signalno orožje“ pomeni naprave s prostorom za naboje, ki so zasnovane za streljanje samo s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim signalnim strelivom ter jih ni mogoče predelati tako, da bi iz njih lahko z delovanjem potisnega sredstva izstrelili šibre, krogle ali izstrelke;

| (5) | „rekvizitno orožje in akustično orožje“ pomeni strelno orožje, ki je posebej predelano za streljanje izključno s slepimi naboji, za uporabo na primer v gledaliških predstavah, na fotografskih snemanjih, pri snemanjih za film in televizijo, uprizarjanju zgodovinskih dogodkov, na paradah, športnih prireditvah in pri usposabljanju; |
| --- | --- |

(5)

„rekvizitno orožje in akustično orožje“ pomeni strelno orožje, ki je posebej predelano za streljanje izključno s slepimi naboji, za uporabo na primer v gledaliških predstavah, na fotografskih snemanjih, pri snemanjih za film in televizijo, uprizarjanju zgodovinskih dogodkov, na paradah, športnih prireditvah in pri usposabljanju;

| (6) | „onesposobljeno strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki je postalo stalno neprimerno za uporabo z onesposobitvijo, ki zagotavlja, da so vsi pomembni sestavni deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti na način, ki bi omogočil, da se strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobi; |
| --- | --- |

(6)

„onesposobljeno strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki je postalo stalno neprimerno za uporabo z onesposobitvijo, ki zagotavlja, da so vsi pomembni sestavni deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti na način, ki bi omogočil, da se strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobi;

| (7) | „muzej“ pomeni stalno ustanovo v službi družbe in njenega razvoja, ki je dostopna javnosti in nabavlja, ohranja, raziskuje in razstavlja strelno orožje, njegove pomembne sestavne dele ali strelivo v zgodovinske, kulturne, znanstvene, tehnične, izobraževalne, študijske ali razvedrilne namene ali namene kulturne dediščine ter jo je kot tako priznala zadevna država članica; |
| --- | --- |

(7)

„muzej“ pomeni stalno ustanovo v službi družbe in njenega razvoja, ki je dostopna javnosti in nabavlja, ohranja, raziskuje in razstavlja strelno orožje, njegove pomembne sestavne dele ali strelivo v zgodovinske, kulturne, znanstvene, tehnične, izobraževalne, študijske ali razvedrilne namene ali namene kulturne dediščine ter jo je kot tako priznala zadevna država članica;

| (8) | „zbiralec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki se ukvarja z zbiranjem in ohranjanjem strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva za zgodovinske, kulturne, znanstvene, tehnične ali izobraževalne namene ali namene kulturne dediščine ter jo je kot tako priznala zadevna država članica; |
| --- | --- |

(8)

„zbiralec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki se ukvarja z zbiranjem in ohranjanjem strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva za zgodovinske, kulturne, znanstvene, tehnične ali izobraževalne namene ali namene kulturne dediščine ter jo je kot tako priznala zadevna država članica;

| (9) | „trgovec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki se v celoti ali deloma ukvarja z enim od naslednjega:






  (a) | proizvodnja, trgovina, izmenjava, posojanje, popravljanje, prirejanje ali predelovanje strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov; |
| --- | --- | --- |

(9)

„trgovec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki se v celoti ali deloma ukvarja z enim od naslednjega:

(a)

proizvodnja, trgovina, izmenjava, posojanje, popravljanje, prirejanje ali predelovanje strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov;

| (b) | proizvodnja, trgovina, izmenjava, prirejanje ali predelovanje streliva; |
| --- | --- |

(b)

proizvodnja, trgovina, izmenjava, prirejanje ali predelovanje streliva;

| (10) | „posrednik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, razen trgovca, katere trgovanje ali poslovanje v celoti ali deloma zajema eno od naslednjega:






  (a) | pogajanja o transakcijah ali ureditev transakcij za nakup, prodajo ali dobavo strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva; |
| --- | --- | --- |

(10)

„posrednik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, razen trgovca, katere trgovanje ali poslovanje v celoti ali deloma zajema eno od naslednjega:

(a)

pogajanja o transakcijah ali ureditev transakcij za nakup, prodajo ali dobavo strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva;

| (b) | ureditev prenosa strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva znotraj države članice, iz ene države članice v drugo državo članico, iz države članice v tretjo državo ali iz tretje države v državo članico; |
| --- | --- |

(b)

ureditev prenosa strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva znotraj države članice, iz ene države članice v drugo državo članico, iz države članice v tretjo državo ali iz tretje države v državo članico;

| (11) | „nedovoljena proizvodnja“ pomeni proizvodnjo ali sestavljanje strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva:






  (a) | iz katerega koli pomembnega sestavnega dela takšnega strelnega orožja, ki je bilo vključeno v nedovoljeno trgovino; |
| --- | --- | --- |

(11)

„nedovoljena proizvodnja“ pomeni proizvodnjo ali sestavljanje strelnega orožja, njegovih sestavnih delov in streliva:

(a)

iz katerega koli pomembnega sestavnega dela takšnega strelnega orožja, ki je bilo vključeno v nedovoljeno trgovino;

| (b) | brez dovoljenja, izdanega v skladu s členom 4 s strani pristojnega organa države članice, v kateri poteka proizvodnja ali sestavljanje, ali |
| --- | --- |

(b)

brez dovoljenja, izdanega v skladu s členom 4 s strani pristojnega organa države članice, v kateri poteka proizvodnja ali sestavljanje, ali

| (c) | brez označitve strelnega orožja v času njegove proizvodnje v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(c)

brez označitve strelnega orožja v času njegove proizvodnje v skladu s členom 4;

| (12) | „nedovoljena trgovina“ pomeni nabavo, prodajo, dostavo, prevoz ali prenos strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov ali streliva z območja ene države članice ali prek njenega območja na območje druge države članice, če katera koli izmed zadevnih držav članic tega ne dovoli v skladu s to direktivo ali če strelno orožje, pomembni sestavni deli ali strelivo niso označeni v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(12)

„nedovoljena trgovina“ pomeni nabavo, prodajo, dostavo, prevoz ali prenos strelnega orožja, njegovih pomembnih sestavnih delov ali streliva z območja ene države članice ali prek njenega območja na območje druge države članice, če katera koli izmed zadevnih držav članic tega ne dovoli v skladu s to direktivo ali če strelno orožje, pomembni sestavni deli ali strelivo niso označeni v skladu s členom 4;

| (13) | „sledenje“ pomeni sistematično spremljanje strelnega orožja ter, kadar je mogoče, njegovih sestavnih delov in streliva od proizvajalca do kupca, da se pristojnim organom držav članic pomaga pri odkrivanju, preiskovanju in analiziranju nedovoljene proizvodnje in nedovoljene trgovine. |
| --- | --- |

(13)

„sledenje“ pomeni sistematično spremljanje strelnega orožja ter, kadar je mogoče, njegovih sestavnih delov in streliva od proizvajalca do kupca, da se pristojnim organom držav članic pomaga pri odkrivanju, preiskovanju in analiziranju nedovoljene proizvodnje in nedovoljene trgovine.

2.   V tej direktivi se šteje, da ima oseba prebivališče v državi, ki je navedena v naslovu na uradni listini, v kateri je naveden njen kraj prebivališča, kot je potni list ali nacionalna osebna izkaznica, ki se ob preverjanju nabave ali posedovanja predloži pristojnim organom države članice, trgovcu ali posredniku. Če na potnem listu ali nacionalni osebni izkaznici ni naveden naslov osebe, se njena država prebivališča določi na podlagi drugega uradnega dokazila o prebivališču, ki ga priznava zadevna država članica.

3.   „Evropsko dovoljenje za strelno orožje“ izdajo pristojni organi države članice na zahtevo osebi, ki strelno orožje zakonito pridobi v posest in ga uporablja. Velja za obdobje največ petih let, ki se lahko podaljša, in vsebuje informacije, določene v Prilogi II. Je neprenosljivo, v njem pa je navedeno strelno orožje, ki ga poseduje in uporablja imetnik dovvoljenja. Vedno je v posesti osebe, ki uporablja strelno orožje, na dovoljenju pa se označijo vse spremembe glede posesti ali lastnosti strelnega orožja, pa tudi vsaka izguba ali tatvina strelnega orožja.

Člen 2

1.   Ta direktiva ne posega v uporabo nacionalnih določb o nošenju orožja, lovu ali streljanju v tarčo ob uporabi zakonito nabavljenega in posedovanega orožja v skladu s to direktivo.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za nabavo ali posedovanje orožja in streliva, v skladu z nacionalnim pravom, s strani oboroženih sil, policije ali javnih organov. Prav tako se ne uporablja za prenose, ki jih ureja Direktiva 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (19).

Člen 3

Države članice lahko v svoji zakonodaji sprejmejo določbe, ki so strožje od določb v tej direktivi, pri čemer morajo upoštevati pravice, dodeljene osebam s prebivališčem v državah članicah na podlagi člena 17(2).

POGLAVJE 2

HARMONIZACIJA ZAKONODAJE, KI SE NANAŠA NA STRELNO OROŽJE

Člen 4

1.   Kar zadeva strelno orožje, ki je proizvedeno v Uniji ali uvoženo vanjo 14. septembra 2018 ali po tem datumu, države članice zagotovijo, da je vsako tako strelno orožje ali pomemben sestavni del, dan v promet:

| (a) | nemudoma po proizvodnji in najpozneje pred dajanjem na trg ali nemudoma po uvozu v Unijo opremljen z jasno, trajno in enotno oznako ter |
| --- | --- |

(a)

nemudoma po proizvodnji in najpozneje pred dajanjem na trg ali nemudoma po uvozu v Unijo opremljen z jasno, trajno in enotno oznako ter

| (b) | nemudoma po proizvodnji in najpozneje pred dajanjem na trg ali nemudoma po uvozu v Unijo registriran v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(b)

nemudoma po proizvodnji in najpozneje pred dajanjem na trg ali nemudoma po uvozu v Unijo registriran v skladu s to direktivo.

2.   Enotna oznaka iz točke (a) odstavka 1 vključuje ime proizvajalca ali blagovno znamko, državo ali kraj proizvodnje, serijsko številko in leto proizvodnje, če ni vključeno že v serijsko številko, ter model, če je to izvedljivo. To ne posega v pritrjevanje blagovne znamke proizvajalca. Kadar je pomemben sestavni del premajhen, da bi ga označili v skladu s tem členom, se ga označi vsaj s serijsko številko ali alfanumerično ali digitalno kodo.

Zahteve glede označevanja strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov, ki so zgodovinsko posebej pomembni, se določijo v skladu z nacionalnim pravom.

Države članice zagotovijo, da je vsaka osnovna embalaža vsega streliva označena tako, da navaja ime proizvajalca, serijsko ali identifikacijsko številko, kaliber in vrsto streliva.

Države članice lahko za namene odstavka 1 in tega odstavka uporabljajo določbe Konvencije o medsebojnem priznavanju žigov za ročno strelno orožje z dne 1. julija 1969 (v nadaljnjem besedilu: Konvencija iz leta 1969).

Države članice poleg tega zagotovijo, da so strelno orožje ali njegovi pomembni sestavni deli ob prenosu iz državnih zalog v stalno civilno uporabo opremljeni z enotno oznako, kot je določeno v odstavku 1, da je mogoče identificirati subjekt tega prenosa.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi tehnične specifikacije za označevanje. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2).

4.   Vsaka država članica vzpostavi sistem za urejanje dejavnosti trgovcev in posrednikov. Ti sistemi zajemajo vsaj naslednja ukrepa:

| (a) | registracijo trgovcev in posrednikov, ki poslujejo na ozemlju te države članice; |
| --- | --- |

(a)

registracijo trgovcev in posrednikov, ki poslujejo na ozemlju te države članice;

| (b) | izdajo licence ali dovoljenja za dejavnosti trgovcev in posrednikov na ozemlju te države članice in |
| --- | --- |

(b)

izdajo licence ali dovoljenja za dejavnosti trgovcev in posrednikov na ozemlju te države članice in

| (c) | preverjanje zasebne in poklicne neoporečnosti ter ustreznih sposobnosti zadevnega trgovca ali posrednika. Če gre za pravno osebo, se preveri tako pravna oseba kot fizična oseba oziroma osebe, ki vodijo podjetje. |
| --- | --- |

(c)

preverjanje zasebne in poklicne neoporečnosti ter ustreznih sposobnosti zadevnega trgovca ali posrednika. Če gre za pravno osebo, se preveri tako pravna oseba kot fizična oseba oziroma osebe, ki vodijo podjetje.

5.   Države članice zagotovijo vzpostavitev in vzdrževanje bodisi centralizirane bodisi decentralizirane računalniško podprte zbirke podatkov, ki pooblaščenim organom zagotavlja dostop do zbirk podatkov, v katerih je zabeleženo vsako strelno orožje, za katero velja ta direktiva. V tej zbirki podatkov so zabeležene vse informacije v zvezi s strelnim orožjem, ki so potrebne za njegovo sledenje in identifikacijo, med drugim:

| (a) | tip, znamka, model, kaliber in serijska številka za vsako strelno orožje ter oznaka na njegovem okvirju ali zaklepišču kot enotna oznaka v skladu z odstavkom 1, ki se uporablja kot enotni identifikator posameznega strelnega orožja; |
| --- | --- |

(a)

tip, znamka, model, kaliber in serijska številka za vsako strelno orožje ter oznaka na njegovem okvirju ali zaklepišču kot enotna oznaka v skladu z odstavkom 1, ki se uporablja kot enotni identifikator posameznega strelnega orožja;

| (b) | serijska številka ali enotna oznaka na pomembnih sestavnih delih, če je ta drugačna od oznake na okvirju ali zaklepišču posameznega strelnega orožja; |
| --- | --- |

(b)

serijska številka ali enotna oznaka na pomembnih sestavnih delih, če je ta drugačna od oznake na okvirju ali zaklepišču posameznega strelnega orožja;

| (c) | imena in naslovi dobaviteljev in oseb, ki nabavljajo ali posedujejo strelno orožje, skupaj z ustreznim datumom oziroma datumi in |
| --- | --- |

(c)

imena in naslovi dobaviteljev in oseb, ki nabavljajo ali posedujejo strelno orožje, skupaj z ustreznim datumom oziroma datumi in

| (d) | vsaka predelava ali prirejanje v strelno orožje, ki povzroči spremembo njegovega razreda ali podrazreda, vključno s potrjeno onesposobitvijo ali uničenjem strelnega orožja in ustreznim datumom oziroma datumi. |
| --- | --- |

(d)

vsaka predelava ali prirejanje v strelno orožje, ki povzroči spremembo njegovega razreda ali podrazreda, vključno s potrjeno onesposobitvijo ali uničenjem strelnega orožja in ustreznim datumom oziroma datumi.

Države članice zagotovijo, da pristojni organi v zbirkah podatkov vodijo evidenco strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov, vključno s pripadajočimi osebnimi podatki, 30 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov.

Dostop do evidence strelnega orožja in pomembnih sestavnih delov iz prvega pododstavka tega odstavka ter pripadajočih osebnih podatkov imajo:

| (a) | organi, pristojni za izdajanje ali odvzemanje dovoljenj iz člena 9 ali 10, ali organi, pristojni za carinske postopke, v obdobju 10 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov in |
| --- | --- |

(a)

organi, pristojni za izdajanje ali odvzemanje dovoljenj iz člena 9 ali 10, ali organi, pristojni za carinske postopke, v obdobju 10 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov in

| (b) | organi, pristojni za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, v obdobju 30 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov. |
| --- | --- |

(b)

organi, pristojni za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, v obdobju 30 let po uničenju zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov.

Države članice zagotovijo, da se osebni podatki po izteku obdobij iz drugega in tretjega pododstavka izbrišejo iz zbirk podatkov. To ne posega v primere, ko se določeni osebni podatki posredujejo organu, pristojnemu za preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon kaznivih dejanj ali izvrševanje kazenskih sankcij, in se uporabljajo v tem specifičnem kontekstu, ali ko se posredujejo drugim organom, pristojnim za s tem združljive namene, določene v nacionalnem pravu. V takih primerih obdelavo tovrstnih podatkov pri pristojnih organih ureja nacionalno pravo zadevne države članice, v popolni skladnosti s pravom Unije, zlasti o varstvu podatkov.

Trgovci in posredniki so v celotnem obdobju svojega delovanja dolžni voditi register, v katerem je zabeleženo vse strelno orožje in vsi pomembni sestavni deli, za katere velja ta direktiva in ki jih prejmejo ali oddajo, skupaj s podatki, ki omogočajo identifikacijo zadevnega strelnega orožja ali pomembnih sestavnih delov ter njihovo sledenje, zlasti tip, znamka, model, kaliber, serijska številka ter ime in naslov dobaviteljev in oseb, ki jih nabavijo.

Ob prenehanju svojih dejavnosti trgovci in posredniki register izročijo nacionalnim organom, pristojnim za zbirke podatkov iz prvega pododstavka.

Države članice zagotovijo, da trgovci in posredniki s sedežem na njihovem ozemlju nacionalnim pristojnim organom brez nepotrebnega odlašanja poročajo o transakcijah, ki vključujejo strelno orožje ali pomembne sestavne dele, da imajo trgovci in posredniki za potrebe poročanja in posodabljanja zbirk podatkov takoj po prejemu informacij o teh transakcijah elektronsko povezavo s temi organi.

6.   Države članice zagotovijo, da se lahko vsako strelno orožje v vsakem trenutku poveže z njegovim lastnikom.

Člen 5

Države članice brez poseganja v člen 3 dovolijo nabavo in posedovanje strelnega orožja zgolj osebam, ki jim je bila izdana licenca ali, kar zadeva strelno orožje, razvrščeno v razred C, osebam, ki jim je posebej dovoljeno, da ga nabavijo in posedujejo v skladu z nacionalnim pravom.

Člen 6

1.   Države članice brez poseganja v člen 3 dovolijo nabavo in posedovanje strelnega orožja samo osebam, ki imajo utemeljen razlog in:

| (a) | ki so stare najmanj 18 let, razen kar zadeva nabavo, ki ni nakup, in posedovanje strelnega orožja za lov in streljanje v tarčo, pod pogojem, da imajo v tem primeru osebe, mlajše od 18 let, dovoljenje staršev ali so pod nadzorom staršev ali odrasle osebe z veljavnim dovoljenjem za strelno orožje ali dovoljenjem za lov ali so v centru za usposabljanje z licenco ali kako drugače priznanem centru in da eden od staršev ali odrasla oseba z veljavnim dovoljenjem za strelno orožje ali dovoljenjem za lov prevzame odgovornost za ustrezno hrambo v skladu s členom 7, ter |
| --- | --- |

(a)

ki so stare najmanj 18 let, razen kar zadeva nabavo, ki ni nakup, in posedovanje strelnega orožja za lov in streljanje v tarčo, pod pogojem, da imajo v tem primeru osebe, mlajše od 18 let, dovoljenje staršev ali so pod nadzorom staršev ali odrasle osebe z veljavnim dovoljenjem za strelno orožje ali dovoljenjem za lov ali so v centru za usposabljanje z licenco ali kako drugače priznanem centru in da eden od staršev ali odrasla oseba z veljavnim dovoljenjem za strelno orožje ali dovoljenjem za lov prevzame odgovornost za ustrezno hrambo v skladu s členom 7, ter

| (b) | zanje ni verjetno, da bi bile nevarne same sebi ali drugim, javnemu redu ali javni varnosti; obsodba za nasilno naklepno kaznivo dejanje se šteje za tako nevarnost. |
| --- | --- |

(b)

zanje ni verjetno, da bi bile nevarne same sebi ali drugim, javnemu redu ali javni varnosti; obsodba za nasilno naklepno kaznivo dejanje se šteje za tako nevarnost.

2.   Države članice imajo vzpostavljen sistem spremljanja, ki ga lahko uporabljajo redno ali občasno, da zagotovijo, da so pogoji za izdajo dovoljenja, določeni v nacionalnem pravu, izpolnjeni v celotnem obdobju trajanja dovoljenja in da se med drugim ocenjujejo ustrezne zdravstvene in psihološke informacije. Posebna ureditev se določi v skladu z nacionalnim pravom.

Kadar kateri od pogojev za izdajo dovoljenja ni več izpolnjen, države članice zadevno dovoljenje odvzamejo.

Države članice osebam, ki imajo prebivališče na njihovem ozemlju, ne smejo prepovedati posedovanja strelnega orožja, nabavljenega v drugi državi članici, razen če prepovejo nabavo iste vrste strelnega orožja na svojem ozemlju.

3.   Države članice zagotovijo, da se dovoljenje za nabavo in dovoljenje za posedovanje strelnega orožja, razvrščenega v razred B, odvzame, če se ugotovi, da oseba, ki ji je bilo dovoljenje izdano, nezakonito poseduje napravo za polnjenje, ki se lahko namesti v polavtomatsko strelno orožje s centralno udarno iglo ali repetirno strelno orožje in ki:

| (a) | lahko sprejme več kot 20 nabojev ali |
| --- | --- |

(a)

lahko sprejme več kot 20 nabojev ali

| (b) | v primeru dolgocevnega orožja lahko sprejme več kot 10 nabojev, |
| --- | --- |

(b)

v primeru dolgocevnega orožja lahko sprejme več kot 10 nabojev,

razen če je bilo tej osebi izdano dovoljenje v skladu s členom 9 ali dovoljenje, ki je bilo potrjeno, obnovljeno ali podaljšano v skladu s členom 10(5).

Člen 7

Države članice določijo pravila o ustreznem nadzoru nad strelnim orožjem in strelivom ter pravila o njuni ustrezni in varni hrambi, da se čim bolj zmanjša nevarnost, da bi dostop do njih pridobile nepooblaščene osebe. Strelno orožje in strelivo zanj ne smeta biti zlahka dostopna na istem mestu. Ustrezni nadzor pomeni, da ima oseba, ki zakonito poseduje zadevno strelno orožje ali strelivo, kontrolo nad njima tekom njunega prevoza in uporabe. Raven nadzora glede ureditve takšne ustrezne hrambe ustreza številu in razredu zadevnega strelnega orožja in streliva.

Člen 8

Države članice zagotovijo, da pri nabavi in prodaji strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov ali streliva, razvrščenih v razred A, B ali C prek pogodb, sklenjenih na daljavo, kot so opredeljene v točki 7 člena 2 Direktive 2011/83/EU pred njihovo dostavo kupcu strelnega orožja, pomembnega sestavnega dela ali streliva, ali najpozneje ob dostavi, istovetnost in po potrebi dovoljenje te osebe preveri:

| (a) | trgovec ali posrednik z licenco oziroma dovoljenjem ali |
| --- | --- |

(a)

trgovec ali posrednik z licenco oziroma dovoljenjem ali

| (b) | javni organ ali njegov predstavnik. |
| --- | --- |

(b)

javni organ ali njegov predstavnik.

Člen 9

1.   Države članice brez poseganja v člen 2(2) sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da prepovejo nabavo in posedovanje strelnega orožja, pomembnih sestavnih delov in streliva, razvrščenih v razred A. Zagotovijo, da se to strelno orožje, pomembni sestavni deli in strelivo, ki se v nasprotju s to prepovedjo nezakonito posedujejo, zasežejo.

2.   Za zaščito varnosti kritične infrastrukture, trgovskega ladijskega prometa, konvojev visoke vrednosti in občutljivih področij, ter v namene nacionalne obrambe in v izobraževalne, kulturne, raziskovalne in zgodovinske namene lahko nacionalni pristojni organi brez poseganja v odstavek 1 v posameznih in ustrezno utemeljenih primerih izjemoma izdajo dovoljenja za strelno orožje, pomembne sestavne dele in strelivo, razvrščene v razred A, kadar to ni v nasprotju z javno varnostjo ali javnim redom.

3.   Države članice lahko v posameznih in ustrezno utemeljenih primerih izjemoma izdajo dovoljenje zbiralcem, da nabavijo in posedujejo strelno orožje, pomembne sestavne dele in strelivo, razvrščene v razred A, če upoštevajo stroge pogoje glede varnosti, vključno s tem, da nacionalnim pristojnim organom dokažejo, da so sprejeti ukrepi za preprečevanje tveganja za javno varnost ali javni red in da so strelno orožje, pomembni sestavni deli ali strelivo shranjeni s stopnjo varnosti, ki je sorazmerna s tveganjem, povezanim z nepooblaščenim dostopom do njih.

Države članice zagotovijo, da je zbiralce, ki imajo dovoljenje v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, mogoče identificirati na podlagi zbirk podatkov iz člena 4. Ti zbiralci z dovoljenjem morajo vzdrževati register vsega strelnega orožja, razvrščenega v razred A, ki ga posedujejo, register pa je dostopen nacionalnim pristojnim organom. Države članice za zbiralce z dovoljenjem vzpostavijo ustrezen sistem spremljanja in pri tem upoštevajo vse pomembne dejavnike.

4.   Države članice lahko dovolijo trgovcem ali posrednikom, da ob upoštevanju strogih pogojev glede varnosti v svojih poklicnih dejavnostih nabavijo, proizvedejo, onesposobijo, popravijo, dobavijo, prenesejo in posedujejo strelno orožje, pomembne sestavne dele in strelivo, razvrščene v razred A.

5.   Države članice lahko dovolijo muzejem, da ob upoštevanju strogih pogojev glede varnosti nabavijo in posedujejo strelno orožje, pomembne sestavne dele in strelivo, razvrščene v razred A.

6.   Države članice lahko dovolijo strelcem v tarčo, da nabavijo in posedujejo polavtomatsko strelno orožje, razvrščeno v točko 6 ali 7 razreda A, in sicer pod naslednjimi pogoji:

| (a) | zadovoljiva ocena ustreznih informacij, ki izhajajo iz uporabe člena 6(2); |
| --- | --- |

(a)

zadovoljiva ocena ustreznih informacij, ki izhajajo iz uporabe člena 6(2);

| (b) | predložitev dokazila, da zadevni strelec v tarčo aktivno vadi za tekmovanja ali sodeluje na strelskih tekmovanjih, ki jih priznava uradno priznana strelska športna organizacija zadevne države članice ali mednarodno in uradno priznana strelska športna zveza, in |
| --- | --- |

(b)

predložitev dokazila, da zadevni strelec v tarčo aktivno vadi za tekmovanja ali sodeluje na strelskih tekmovanjih, ki jih priznava uradno priznana strelska športna organizacija zadevne države članice ali mednarodno in uradno priznana strelska športna zveza, in

| (c) | predložitev potrdila uradno priznane strelske športne organizacije, da:






  (i) | je strelec v tarčo član strelskega društva in v njem redno strelja v tarčo že vsaj 12 mesecev in |
| --- | --- | --- |

(c)

predložitev potrdila uradno priznane strelske športne organizacije, da:

(i)

je strelec v tarčo član strelskega društva in v njem redno strelja v tarčo že vsaj 12 mesecev in

| (ii) | zadevno strelno orožje izpolnjuje specifikacije, potrebne za strelsko disciplino, ki jo priznava mednarodno in uradno priznana strelska športna zveza. |
| --- | --- |

(ii)

zadevno strelno orožje izpolnjuje specifikacije, potrebne za strelsko disciplino, ki jo priznava mednarodno in uradno priznana strelska športna zveza.

V zvezi s strelnim orožjem, razvrščenim v točko 6 razreda A, lahko države članice, ki uporabljajo vojaški sistem, ki temelji na splošni vojaški obveznosti, ter imajo že zadnjih 50 let sistem prenosa vojaškega strelnega orožja na osebe, ki ob izpolnitvi svoje vojaške obveznosti zapustijo vojsko, tem osebam v njihovi vlogi strelcev na tarčo izdajo dovoljenje za obdržanje enega kosa strelnega orožja, ki so ga uporabljali med obveznim vojaškim rokom. To orožje ustrezni javni organ predela v polavtomatsko strelno orožje ter redno preverja, da osebe, ki ga uporabljajo, ne predstavljajo tveganja za javno varnost. Uporabljajo se določbe iz točk (a), (b) in (c) prvega pododstavka.

7.   Dovoljenja, izdana po tem členu, se redno pregledujejo vsaj vsakih pet let.

Člen 10

1.   Nihče ne sme nabaviti strelnega orožja, razvrščenega v razred B, na ozemlju države članice, razen če mu je ta država članica to dovolila.

Nobeno takšno dovoljenje se ne sme izdati osebi, ki ima prebivališče v drugi državi članici, brez predhodnega soglasja te države članice.

2.   Nihče ne sme posedovati strelnega orožja, razvrščenega v razred B, na ozemlju države članice, razen če mu je to dovolila ta država članica. Če ima oseba prebivališče v drugi državi članici, se to državo članico o tem ustrezno obvesti.

3.   Dovoljenje za nabavo in dovoljenje za posedovanje strelnega orožja, razvrščenega v razred B, imata lahko obliko enotne upravne odločbe.

4.   Države članice se lahko odločijo, da bodo osebam, ki izpolnjujejo pogoje za izdajo dovoljenj za strelno orožje, izdale večletno licenco za nabavo in posedovanje vsega strelnega orožja, za katerega je potrebno dovoljenje, brez poseganja v:

| (a) | obveznost obveščanja pristojnih organov o prenosih; |
| --- | --- |

(a)

obveznost obveščanja pristojnih organov o prenosih;

| (b) | redno preverjanje, da te osebe izpolnjujejo pogoje, in |
| --- | --- |

(b)

redno preverjanje, da te osebe izpolnjujejo pogoje, in

| (c) | zgornje meje za posedovanje, določene v nacionalnem pravu. |
| --- | --- |

(c)

zgornje meje za posedovanje, določene v nacionalnem pravu.

Dovoljenja za posedovanje strelnega orožja se redno pregledujejo vsaj vsakih pet let. Dovoljenje se lahko obnovi ali podaljša, če so pogoji, na podlagi katerih je bilo izdano, še vedno izpolnjeni.

5.   Države članice se lahko odločijo, da potrdijo, obnovijo ali podaljšajo dovoljenja, izdana za polavtomatsko orožje, razvrščeno v točko 6, 7 ali 8 razreda A, za strelno orožje, ki je bilo razvrščeno v razred B in zakonito nabavljeno in registrirano pred 13. junijem 2017, če so izpolnjeni drugi pogoji iz te direktive. Poleg tega države članice lahko dovolijo, da v skladu s to direktivo, to strelno orožje nabavijo druge osebe, ki imajo dovoljenje v državi članici.

6.   Države članice določijo pravila, s katerimi zagotovijo, da osebam, ki imajo dovoljenje za strelno orožje iz razreda B v skladu z nacionalnim pravom na dan 28. julija 2008, ni treba zaprositi za licenco ali dovoljenje za strelno orožje, ki so ga imeli iz razreda C ali D, pred tem datumom. Vendar pa mora za vsak prenos strelnega orožja iz razreda C ali D prevzemnik za prenos pridobiti ali imeti licenco ali imeti posebno dovoljenje za njegovo posedovanje v skladu z nacionalnim pravom.

Člen 11

1.   Nihče ne sme posedovati strelnega orožja, razvrščenega v razred C, razen če ga je prijavil organom države članice, v kateri se nahaja to strelno orožje.

Države članice lahko v zvezi z orožjem, nabavljenim pred 14. septembrom 2018, do 14. marca 2021 odložijo zahtevo glede prijave strelnega orožja, razvrščenega v točko 5, 6 ali 7 razreda C.

2.   Vsak prodajalec, trgovec ali zasebnik obvesti o vsakem prenosu ali izročitvi strelnega orožja, razvrščenega v razred C, organe države članice, v kateri se to opravi, in pri tem navede podrobnosti, s katerimi se lahko določi identiteta strelnega orožja in osebe, ki ga nabavlja. Če ima oseba, ki nabavi takšno strelno orožje, prebivališče v drugi državi članici, to drugo državo članico o nabavi obvestita država članica, v kateri je bilo orožje nabavljeno, in oseba, ki nabavi strelno orožje.

3.   Če država članica na svojem ozemlju prepove nabavo in posedovanje strelnega orožja, razvrščenega v razred B ali C, ali za to zahteva pridobitev dovoljenja, o tem obvesti druge države članice, ki izrecno vpišejo izjavo v zvezi s tem v vsako evropsko dovoljenje za strelno orožje, ki ga izdajo za takšno strelno orožje, v skladu s členom 17(2).

Člen 12

1.   Izročitev strelnega orožja, razvrščenega v razred A, B ali C, osebi, ki nima prebivališča v zadevni državi članici, se dovoli, če so izpolnjene obveznosti iz členov 9, 10 in 11, kadar:

| (a) | je bila oseba, ki ga nabavi, v skladu s členom 16 pooblaščena, da izvede prenos v državo svojega prebivališča; |
| --- | --- |

(a)

je bila oseba, ki ga nabavi, v skladu s členom 16 pooblaščena, da izvede prenos v državo svojega prebivališča;

| (b) | oseba, ki ga nabavi, predloži pisno prijavo, ki izpričuje in utemeljuje njen namen za posedovanje strelnega orožja v državi članici nabave, če izpolnjuje zakonske pogoje za posedovanje v tej državi članici. |
| --- | --- |

(b)

oseba, ki ga nabavi, predloži pisno prijavo, ki izpričuje in utemeljuje njen namen za posedovanje strelnega orožja v državi članici nabave, če izpolnjuje zakonske pogoje za posedovanje v tej državi članici.

2.   Države članice lahko dovolijo začasno izročitev strelnega orožja v skladu s postopki, ki jih same določijo.

Člen 13

1.   Ureditev glede nabave in posedovanja streliva je enaka kot za posedovanje strelnega orožja, za katero je namenjeno strelivo.

Nabava naprav za polnjenje polavtomatskega strelnega orožja s centralno udarno iglo, ki lahko sprejme več kot 20 nabojev ali več kot 10 nabojev v primeru dolgocevnega orožja, je dovoljena samo osebam, ki jim je bilo izdano dovoljenje na podlagi člena 9 ali dovoljenje, ki je bilo potrjeno, obnovljeno ali podaljšano na podlagi člena 10(5).

2.   Trgovci in posredniki lahko zavrnejo izvedbo vsake transakcije za nabavo celih nabojev s strelivom ali sestavnih delov streliva, ki se jim zaradi njene narave ali obsega utemeljeno zdi sumljiva, in vsak poskus takšne transakcije prijavijo pristojnim organom.

Člen 14

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da naprav s prostorom za naboje, ki so zasnovane za streljanje samo s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom, ni mogoče predelati tako, da bi iz njih lahko z delovanjem potisnega sredstva izstrelili šibre, krogle ali izstrelke.

2.   Države članice med strelno orožje razvrstijo naprave s prostorom za naboje, ki so zasnovane za streljanje samo s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom in ki jih je mogoče predelati tako, da bi iz njih lahko z delovanjem potisnega sredstva izstrelili šibre, krogle ali izstrelke.

3.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se določijo tehnične specifikacije za plašilno in signalno orožje, proizvedeno v Uniji ali uvoženo vanjo 14. septembra 2018 ali po tem datumu, da se zagotovi, da ga ni mogoče predelati tako, da bi iz njega lahko z delovanjem potisnega sredstva izstrelili šibre, krogle ali izstrelke. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2).

Člen 15

1.   Države članice poskrbijo, da lahko pristojni organ preveri onesposobitev strelnega orožja, da se zagotovi, da so zaradi opravljenega prirejanja strelnega orožja vsi njegovi pomembni sestavni deli trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti, da bi strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobili. Države članice v okviru tega preverjanja zagotovijo, da se izdata potrdilo in zapis, ki potrjuje onesposobitev strelnega orožja in namestitev ustrezne jasno vidne oznake na njem.

2.   Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi se določijo standardi in tehnike za onesposobitev, da se zagotavi, da so vsi bistveni deli strelnega orožja trajno neuporabni in jih ni mogoče odstraniti, zamenjati ali prirediti na način, ki bi omogočal, da se strelno orožje na kakršen koli način ponovno usposobi. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2).

3.   Izvedbeni akti iz odstavka 2 se ne uporabljajo za strelno orožje, onesposobljeno pred datumom začetka uporabe teh izvedbenih aktov, razen če se to strelno orožje prenese v drugo državo članico ali da na trg po tem datumu.

4.   Države članice lahko Komisijo v dveh mesecih po 13. juniju 2017 uradno obvestijo o nacionalnih standardih in tehnikah za onesposobitev, ki so jih uporabljale pred 8. aprilom 2016, in utemeljijo, zakaj je raven varnosti, ki jih ti standardi in tehnike za onesposobitev zagotavljajo, enakovredna tisti, ki jih zagotavljajo tehnične specifikacije za onesposobitev strelnega orožja iz Priloge I k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/2403 (20), kakor se uporabljajo od 8. aprila 2016.

5.   Ko države članice uradno obvestijo Komisijo v skladu z odstavkom 4, ta najpozneje v 12 mesecih po uradni obvestitvi sprejme izvedbene akte, s katerimi odloči, ali ti nacionalni standardi in tehnike za onesposobitev zagotavljajo, da je bilo strelno orožje onesposobljeno z ravnjo varnosti, ki je enakovredna tisti, ki jo zagotavljajo tehnične specifikacije za onesposobitev strelnega orožja iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2403, kakor se uporabljajo od 8. aprila 2016. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 20(2).

6.   Do datuma začetka uporabe izvedbenih aktov iz odstavka 5 mora vse strelno orožje, ki je bilo onesposobljeno v skladu z nacionalnimi standardi in tehnikami za onesposobitev, ki so se uporabljali pred 8. aprilom 2016, ko je preneseno v drugo državo članico ali dano na trg, izpolnjevati tehnične specifikacije za onesposobitev iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2403.

7.   Za strelno orožje, ki je bilo pred 8. aprilom 2016 onesposobljeno v skladu z nacionalnimi standardi in tehnikami za onesposobitev, za katere je bilo ugotovljeno, da je raven varnosti enakovredna tisti, ki jo zagotavljajo tehnične specifikacije za onesposobitev strelnega orožja iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2015/2403, kakor se uporabljajo od 8. aprila 2016, velja, da je onesposobljeno strelno orožje, tudi če se prenese v drugo državo članico ali da na trg po datumu začetka uporabe izvedbenih aktov iz odstavka 5.

POGLAVJE 3

FORMALNOSTI GLEDE PRETOKA OROŽJA ZNOTRAJ UNIJE

Člen 16

1.   Strelno orožje se lahko brez poseganja v člen 17 prenese iz ene države članice v drugo samo v skladu s postopkom, določenim v tem členu. Ta postopek se uporablja tudi za prenos strelnega orožja pri prodaji prek pogodbe, sklenjene na daljavo, kakor je opredeljena v točki 7 člena 2 Direktive 2011/83/EU.

2.   Kadar je treba strelno orožje prenesti v drugo državo članico, zadevna oseba, preden se orožje dostavi tja, priskrbi državi članici, v kateri je takšno strelno orožje, naslednje podatke:

| (a) | ime in naslov osebe, ki prodaja ali odda strelno orožje, ter osebe, ki ga kupuje ali nabavlja ali, kadar je primerno, lastnika; |
| --- | --- |

(a)

ime in naslov osebe, ki prodaja ali odda strelno orožje, ter osebe, ki ga kupuje ali nabavlja ali, kadar je primerno, lastnika;

| (b) | naslov, kamor je treba strelno orožje odposlati ali prepeljati; |
| --- | --- |

(b)

naslov, kamor je treba strelno orožje odposlati ali prepeljati;

| (c) | število kosov strelnega orožja, ki ga je treba odposlati ali prepeljati; |
| --- | --- |

(c)

število kosov strelnega orožja, ki ga je treba odposlati ali prepeljati;

| (d) | podatke, ki omogočajo identifikacijo strelnega orožja, in tudi navedbo, da je bilo pregledano v skladu s Konvencijo iz leta 1969; |
| --- | --- |

(d)

podatke, ki omogočajo identifikacijo strelnega orožja, in tudi navedbo, da je bilo pregledano v skladu s Konvencijo iz leta 1969;

| (e) | prevozno sredstvo; |
| --- | --- |

(e)

prevozno sredstvo;

| (f) | datum odhoda in predvideni datum prihoda. |
| --- | --- |

(f)

datum odhoda in predvideni datum prihoda.

Podatkov iz točk (e) in (f) ni treba navesti, kadar prenos poteka med trgovci.

Država članica preveri pogoje, pod katerimi je treba izpeljati prenos strelnega orožja, zlasti glede varnosti.

Kadar država članica dovoli takšen prenos, izda dovoljenje, ki vključuje vse podatke iz prvega pododstavka. Takšno dovoljenje spremlja strelno orožje, dokler to ne pride v namembni kraj; predloži se vedno, kadar to zahtevajo organi držav članic.

3.   Za prenos strelnega orožja, ki ni bojno orožje, ki v skladu s členom 2(2) ni zajeto s to direktivo, lahko vsaka država članica dodeli trgovcem pravico prenosa strelnega orožja z njenega ozemlja trgovcu s sedežem v drugi državi članici, brez predhodnega dovoljenja iz odstavka 2 tega člena. V ta namen izda dovoljenje, ki velja največ tri leta in ki ga lahko kadarkoli razveljavi ali prekliče z obrazloženo odločitvijo. Listina, ki se sklicuje na to dovoljenje, spremlja strelno orožje, vse dokler to ne pride v namembni kraj. Ta listina se predloži vedno, kadar to zahtevajo organi držav članic.

Pred datumom prenosa trgovec organom države članice, iz katere bo potekal prenos, sporoči vse podatke iz prvega pododstavka odstavka 2. Ti organi izvedejo preglede, po potrebi na kraju samem, da preverijo ujemanje med informacijami, ki jih sporoči trgovec z orožjem, in dejanskimi karakteristikami prenosa. Informacije sporoči trgovec v roku, ki daje na razpolago dovolj časa.

4.   Vsaka država članica priskrbi drugim državam članicam seznam strelnega orožja, za katero se sme dovoliti prenos na njeno ozemlje brez njenega predhodnega soglasja.

Ti seznami strelnega orožja se pošljejo trgovcem, ki so pridobili dovoljenje za prenos strelnega orožja brez predhodnega dovoljenja po postopku iz odstavka 3.

Člen 17

1.   Če se ne uporabi postopek iz člena 16, se posedovanja strelnega orožja med potovanjem skozi dve ali več držav članic ne dovoli, razen če je zadevna oseba pridobila dovoljenje vsake od teh držav članic.

Države članice lahko izdajo takšno dovoljenje za eno ali več potovanj za največ eno leto z možnostjo podaljšanja. Takšna dovoljenja se vpišejo v evropsko dovoljenje za strelno orožje, ki ga potnik predloži, kadar to od njega zahtevajo organi držav članic.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko lovci in uprizoritelji zgodovinskih dogodkov, kar zadeva strelno orožje, razvrščeno v razred C, in strelci v tarčo, kar zadeva strelno orožje, razvrščeno v razred B ali C, ter strelno orožje, razvrščeno v razred A, za katero je bilo izdano dovoljenje na podlagi člena 9(6) ali za katero je bilo dovoljenje potrjeno, obnovljeno ali podaljšano na podlagi člena 10(5), brez predhodnega dovoljenja iz člena 16(2) posedujejo en ali več kosov strelnega orožja med potovanjem skozi dve ali več držav članic zato, da bi ga uporabili pri svojih dejavnostih, pod pogojem, da:

| (a) | imajo evropsko dovoljenje za strelno orožje, v katerem je navedeno to strelno orožje, in |
| --- | --- |

(a)

imajo evropsko dovoljenje za strelno orožje, v katerem je navedeno to strelno orožje, in

| (b) | da lahko utemeljijo razloge za svoje potovanje, zlasti s predložitvijo povabila ali drugega dokazila za lov, streljanje v tarčo ali uprizoritev zgodovinskih dogodkov v namembni državi članici. |
| --- | --- |

(b)

da lahko utemeljijo razloge za svoje potovanje, zlasti s predložitvijo povabila ali drugega dokazila za lov, streljanje v tarčo ali uprizoritev zgodovinskih dogodkov v namembni državi članici.

Države članice ne smejo pogojevati priznavanja evropskega dovoljenja za strelno orožje s plačilom kakršnih koli pristojbin ali dajatev.

Odstopanje iz prvega pododstavka tega odstavka pa se ne uporablja za potovanja v državo članico, ki na podlagi člena 11(3) prepoveduje nabavo in posedovanje zadevnega strelnega orožja ali za to zahteva pridobitev dovoljenja. V tem primeru se v evropsko dovoljenje za strelno orožje vnese izrecna izjava v zvezi s tem. Države članice lahko prav tako zavrnejo uporabo tega odstopanja v primeru strelnega orožja, razvrščenega v razred A, za katero je bilo izdano dovoljenje na podlagi člena 9(6) ali za katero je bilo dovoljenje potrjeno, obnovljeno ali podaljšano na podlagi člena 10(5).

V zvezi s poročilom iz člena 24 Komisija med posvetovanjem z državami članicami preuči tudi posledice uporabe tretjega pododstavka, zlasti kar zadeva njegov vpliv na javni red in javno varnost.

3.   Po sporazumih za vzajemno priznavanje nacionalnih listin lahko dve ali več držav članic določi ureditev, ki je prožnejša od predpisane v tem členu, za gibanje s strelnim orožjem na njihovem ozemlju.

Člen 18

1.   Vsaka država članica sporoči namembni državi članici vse pomembne informacije, s katerimi razpolaga, o dokončanih prenosih strelnega orožja.

2.   Vse informacije, ki jih prejmejo države članice po postopkih iz člena 16 za prenose strelnega orožja, ter iz člena 10(2) in člena 11(2) za nabavo in posedovanje strelnega orožja nerezidentov, se sporočijo namembnim državam članicam najpozneje do zadevnih prenosov in, kadar je primerno, najpozneje do prenosa v tranzitno državo članico.

3.   Za učinkovito uporabo te direktive si države članice redno izmenjujejo informacije v kontaktni skupini, ustanovljeni s členom 13(3) Direktive 91/477/EGS. Države članice obvestijo druge države članice in Komisijo o nacionalnih organih, odgovornih za prenos in sprejem informacij ter za izpolnjevanje obveznosti iz člena 16(4) te direktive.

4.   Pristojni organi držav članic si z elektronskimi sredstvi izmenjujejo informacije o dovoljenjih, izdanih za prenos strelnega orožja v drugo državo članico, in informacije o zavrnitvah izdaje dovoljenja iz členov 9 in 10 zaradi varnostnih razlogov ali v zvezi z zanesljivostjo zadevne osebe.

5.   Komisija zagotovi sistem za izmenjavo informacij iz tega člena.

Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 19 za dopolnitev te direktive z določitvijo podrobne ureditve za sistematično izmenjavo informacij z elektronskimi sredstvi.

Člen 19

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 18(5) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 13. junija 2017.

3.   Prenos pooblastila iz člena 18(5) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. S sklepom o preklicu preneha veljati prenos pooblastila iz navedenega sklepa. Sklep začne učinkovati dan po njegovi objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je določen v navedenem sklepu. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija se pred sprejetjem delegiranega akta posvetuje s strokovnjaki, ki jih imenujejo države članice, v skladu z načeli, določenimi v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje.

5.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

6.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 18(5), začne veljati le, če mu niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestita Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 20

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 21

Države članice sprejmejo vse ustrezne določbe, ki na njihovo ozemlje prepovedujejo vnos:

| (a) | strelnega orožja, razen v primerih iz členov 16 in 17, in če so izpolnjeni pogoji iz navedenih členov; |
| --- | --- |

(a)

strelnega orožja, razen v primerih iz členov 16 in 17, in če so izpolnjeni pogoji iz navedenih členov;

| (b) | orožja, ki ni strelno orožje, če to dopuščajo nacionalni predpisi zadevne države članice. |
| --- | --- |

(b)

orožja, ki ni strelno orožje, če to dopuščajo nacionalni predpisi zadevne države članice.

POGLAVJE 4

KONČNE DOLOČBE

Člen 22

1.   Države članice okrepijo nadzor nad posedovanjem orožja na zunanjih mejah Unije. Še zlasti zagotovijo, da potniki iz tretjih držav, ki nameravajo nadaljevati pot v drugo državo članico, upoštevajo člen 17.

2.   Ta direktiva državam članicam ali prevozniku ne preprečuje izvajanja nadzora med vkrcevanjem v prevozno sredstvo.

3.   Države članice obvestijo Komisijo o tem, kako se izvaja nadzor iz odstavkov 1 in 2. Komisija te informacije zbere in jih da na voljo vsem državam članicam.

4.   Države članice obvestijo Komisijo o svojih nacionalnih predpisih, vključno s spremembami v zvezi z nabavo in posedovanjem orožja, kadar je nacionalno pravo strožje od najnižjega standarda, ki ga morajo sprejeti. Komisija takšne informacije pošlje drugim državam članicam.

Člen 23

Države članice določijo sistem kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev njihovega izvajanja. Te kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 24

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 14. septembra 2020, nato pa vsakih pet let, predloži poročilo o izvajanju te direktive, vključno s preverjanjem ustreznosti določb, ki mu, če je primerno, priloži zakonodajne predloge zlasti glede razredov strelnega orožja iz Priloge I ter vprašanj, povezanih z izvajanjem sistema evropskega dovoljenja za strelno orožje, oznakami in vplivi novih tehnologij, kot so tridimenzionalno tiskanje, uporaba hitroodzivnih (QR) kod in radiofrekvenčne identifikacije (RFID).

Člen 25

Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 26

Direktiva 91/477/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivami iz dela A Priloge III k tej direktivi, se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so navedeni v delu B Priloge III k tej direktive.

Sklicevanje na razveljavljeno direktivo se šteje za sklicevanje na to direktivo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV k tej direktivi.

Člen 27

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 28

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 24. marca 2021

Za Evropski parlament

predsednik

D. M. SASSOLI

Za Svet

predsednica

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  UL C 311, 18.9.2020, str. 52.

1

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 9. februarja 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in odločitev Sveta z dne 9. marca 2021.

2

(3)  Direktiva Sveta 91/477/EGS z dne 18. junija 1991 o nadzoru nabave in posedovanja orožja (UL L 256, 13.9.1991, str. 51).

3

(4)  Glej Prilogo III, del A.

4

(5)  Direktiva 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

5

(6)  Sklep Sveta 2014/164/EU z dne 11. februarja 2014 o sklenitvi Protokola proti nedovoljeni proizvodnji in trgovini s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom, ki dopolnjuje Konvencijo Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu (UL L 89, 25.3.2014, str. 7).

6

(7)  Uredba (EU) št. 1024/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI) (UL L 316, 14.11.2012, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

8

(9)  Okvirni sklep Sveta 2009/315/PNZ z dne 26. februarja 2009 o organizaciji in vsebini izmenjave informacij iz kazenske evidence med državami članicami (UL L 93, 7.4.2009, str. 23).

9

(10)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

10

(11)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

11

(12)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

12

(13)  
  UL L 176, 10.7.1999, str. 36.

13

(14)  Sklep Sveta 1999/437/ES z dne 17. maja 1999 o nekaterih izvedbenih predpisih za uporabo Sporazuma, sklenjenega med Svetom Evropske unije in Republiko Islandijo ter Kraljevino Norveško, v zvezi s pridružitvijo teh dveh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (UL L 176, 10.7.1999, str. 31).

14

(15)  
  UL L 53, 27.2.2008, str. 52.

15

(16)  Sklep Sveta 2008/146/ES z dne 28. januarja 2008 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda v imenu Evropske skupnosti (UL L 53, 27.2.2008, str. 1).

16

(17)  
  UL L 160, 18.6.2011, str. 21.

17

(18)  Sklep Sveta 2011/350/EU z dne 7. marca 2011 o sklenitvi Protokola med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v zvezi z odpravo kontrol na notranjih mejah in prostim gibanjem oseb, v imenu Evropske unije (UL L 160, 18.6.2011, str. 19).

18

(19)  Direktiva 2009/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o poenostavitvi pogojev za prenose obrambnih proizvodov znotraj Skupnosti (UL L 146, 10.6.2009, str. 1).

19

(20)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2403 z dne 15. decembra 2015 o določitvi skupnih smernic o standardih in tehnikah za onesposobitev, ki zagotavljajo nepreklicno neuporabnost onesposobljenega strelnega orožja (UL L 333, 19.12.2015, str. 62).

20

---

PRILOGA I

| I. | V tej direktivi „orožje“ pomeni:






  — | katero koli strelno orožje, kakor je opredeljeno v členu 1, |
| --- | --- | --- |

I.

V tej direktivi „orožje“ pomeni:

—

katero koli strelno orožje, kakor je opredeljeno v členu 1,

| — | orožje, ki ni strelno orožje, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji. |
| --- | --- |

—

orožje, ki ni strelno orožje, kakor je opredeljeno v nacionalni zakonodaji.

| II. | V tej direktivi je strelno orožje razvrščeno v naslednje razrede:
  Razred A – Prepovedano strelno orožje






  1. | Eksplozivni vojaški izstrelki in metalci. |
| --- | --- | --- |

II.

V tej direktivi je strelno orožje razvrščeno v naslednje razrede:

Razred A – Prepovedano strelno orožje

1.

Eksplozivni vojaški izstrelki in metalci.

| 2. | Avtomatsko strelno orožje. |
| --- | --- |

2.

Avtomatsko strelno orožje.

| 3. | Strelno orožje, prikrito v druge predmete. |
| --- | --- |

3.

Strelno orožje, prikrito v druge predmete.

| 4. | Strelivo s prebojnimi, eksplozivnimi ali vnetljivim učinkom ter izstrelki za takšno strelivo. |
| --- | --- |

4.

Strelivo s prebojnimi, eksplozivnimi ali vnetljivim učinkom ter izstrelki za takšno strelivo.

| 5. | Strelivo za pištole in revolverje z razširnim učinkom ter izstrelki za takšno strelivo, razen orožja za lov in streljanje v tarčo za osebe, ki imajo pravico do njegove uporabe. |
| --- | --- |

5.

Strelivo za pištole in revolverje z razširnim učinkom ter izstrelki za takšno strelivo, razen orožja za lov in streljanje v tarčo za osebe, ki imajo pravico do njegove uporabe.

| 6. | Avtomatsko strelno orožje, ki je bilo predelano v polavtomatsko strelno orožje, brez poseganja v člen 10(5). |
| --- | --- |

6.

Avtomatsko strelno orožje, ki je bilo predelano v polavtomatsko strelno orožje, brez poseganja v člen 10(5).

| 7. | Vse naslednje polavtomatsko strelno orožje s centralno udarno iglo:






  (a) | kratkocevno strelno orožje, ki omogoča izstrelitev več kot 21 nabojev brez ponovnega polnjenja, če:






  (i) | je del tega strelnega orožja naprava za polnjenje s prostorom za več kot 20 nabojev ali |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Vse naslednje polavtomatsko strelno orožje s centralno udarno iglo:

(a)

kratkocevno strelno orožje, ki omogoča izstrelitev več kot 21 nabojev brez ponovnega polnjenja, če:

(i)

je del tega strelnega orožja naprava za polnjenje s prostorom za več kot 20 nabojev ali

| (ii) | se vanj vstavi snemljiva tovrstna naprava s prostorom za več kot 20 nabojev; |
| --- | --- |

(ii)

se vanj vstavi snemljiva tovrstna naprava s prostorom za več kot 20 nabojev;

| (b) | dolgocevno strelno orožje, ki omogoča izstrelitev več kot 11 nabojev brez ponovnega polnjenja, če:






  (i) | je del tega strelnega orožja naprava za polnjenje s prostorom za več kot 10 nabojev ali |
| --- | --- | --- |

(b)

dolgocevno strelno orožje, ki omogoča izstrelitev več kot 11 nabojev brez ponovnega polnjenja, če:

(i)

je del tega strelnega orožja naprava za polnjenje s prostorom za več kot 10 nabojev ali

| (ii) | se vanj vstavi snemljiva tovrstna naprava s prostorom za več kot 10 nabojev. |
| --- | --- |

(ii)

se vanj vstavi snemljiva tovrstna naprava s prostorom za več kot 10 nabojev.

| 8. | Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, to pomeni strelno orožje, prvotno namenjeno streljanju z ramena, ki se lahko z zložljivim ali teleskopskim kopitom ali kopitom, ki se lahko sname brez uporabe orodja, skrajša na manj kot 60 cm skupne dolžine, ne da bi izgubilo funkcionalnost. |
| --- | --- |

8.

Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, to pomeni strelno orožje, prvotno namenjeno streljanju z ramena, ki se lahko z zložljivim ali teleskopskim kopitom ali kopitom, ki se lahko sname brez uporabe orodja, skrajša na manj kot 60 cm skupne dolžine, ne da bi izgubilo funkcionalnost.

| 9. | Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali akustično orožje. |
| --- | --- |

9.

Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali akustično orožje.

Razred B – Strelno orožje, za katero je treba pridobiti dovoljenje

| 1. | Repetirno kratkocevno strelno orožje. |
| --- | --- |

1.

Repetirno kratkocevno strelno orožje.

| 2. | Enostrelno kratkocevno strelno orožje s centralno udarno iglo. |
| --- | --- |

2.

Enostrelno kratkocevno strelno orožje s centralno udarno iglo.

| 3. | Enostrelno kratkocevno strelno orožje za strelivo z robnim vžigom, katerega skupna dolžina znaša manj kot 28 cm. |
| --- | --- |

3.

Enostrelno kratkocevno strelno orožje za strelivo z robnim vžigom, katerega skupna dolžina znaša manj kot 28 cm.

| 4. | Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, katerega naprava za polnjenje in ležišče naboja lahko skupaj sprejmeta več kot tri naboje, ko gre za strelno orožje z robnim vžigom, in za več kot tri, vendar manj kot dvanajst nabojev, ko gre za strelno orožje s centralno udarno iglo. |
| --- | --- |

4.

Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, katerega naprava za polnjenje in ležišče naboja lahko skupaj sprejmeta več kot tri naboje, ko gre za strelno orožje z robnim vžigom, in za več kot tri, vendar manj kot dvanajst nabojev, ko gre za strelno orožje s centralno udarno iglo.

| 5. | Polavtomatsko kratkocevno strelno orožje, razen tistega iz točke 7(a) razreda A. |
| --- | --- |

5.

Polavtomatsko kratkocevno strelno orožje, razen tistega iz točke 7(a) razreda A.

| 6. | Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje iz točke 7(b) razreda A, katerega naprava za polnjenje in ležišče naboja skupaj ne moreta sprejeti več kot tri naboje, pri katerem se da napravo za polnjenje odstraniti ali za katero ni gotovo, da se ga ne bi dalo z običajnim orodjem spremeniti v orožje, katerega naprava za polnjenje in ležišče naboja lahko skupaj sprejmeta več kot tri naboje. |
| --- | --- |

6.

Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje iz točke 7(b) razreda A, katerega naprava za polnjenje in ležišče naboja skupaj ne moreta sprejeti več kot tri naboje, pri katerem se da napravo za polnjenje odstraniti ali za katero ni gotovo, da se ga ne bi dalo z običajnim orodjem spremeniti v orožje, katerega naprava za polnjenje in ležišče naboja lahko skupaj sprejmeta več kot tri naboje.

| 7. | Repetirno in polavtomatsko dolgocevno strelno orožje z gladko cevjo skupne dolžine do 60 cm. |
| --- | --- |

7.

Repetirno in polavtomatsko dolgocevno strelno orožje z gladko cevjo skupne dolžine do 60 cm.

| 8. | Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali akustično orožje. |
| --- | --- |

8.

Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali akustično orožje.

| 9. | Polavtomatsko strelno orožje za civilno uporabo, ki je podobno avtomatskemu orožju, razen tistega iz točke 6, 7 ali 8 razreda A. |
| --- | --- |

9.

Polavtomatsko strelno orožje za civilno uporabo, ki je podobno avtomatskemu orožju, razen tistega iz točke 6, 7 ali 8 razreda A.

Razred C – Strelno orožje in orožje, ki ju je treba prijaviti

| 1. | Repetirno dolgocevno strelno orožje, razen tistega iz točke 7 razreda B. |
| --- | --- |

1.

Repetirno dolgocevno strelno orožje, razen tistega iz točke 7 razreda B.

| 2. | Enostrelno dolgocevno orožje z eno ali več žlebljenimi cevmi. |
| --- | --- |

2.

Enostrelno dolgocevno orožje z eno ali več žlebljenimi cevmi.

| 3. | Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, razen tistega iz razreda A ali B. |
| --- | --- |

3.

Polavtomatsko dolgocevno strelno orožje, razen tistega iz razreda A ali B.

| 4. | Enostrelno kratkocevno orožje za strelivo z robnim vžigom katerega skupna dolžina je najmanj 28 cm. |
| --- | --- |

4.

Enostrelno kratkocevno orožje za strelivo z robnim vžigom katerega skupna dolžina je najmanj 28 cm.

| 5. | Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali akustično orožje. |
| --- | --- |

5.

Vsako strelno orožje v tem razredu, ki je bilo predelano za streljanje s slepimi naboji, dražljivimi ali drugimi aktivnimi snovmi ali pirotehničnim strelivom ali v rekvizitno ali akustično orožje.

| 6. | Strelno orožje, razvrščeno v razred A ali B ali ta razred, ki je bilo onesposobljeno v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2403. |
| --- | --- |

6.

Strelno orožje, razvrščeno v razred A ali B ali ta razred, ki je bilo onesposobljeno v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2403.

| 7. | Enostrelno dolgocevno strelno orožje z gladkimi cevmi, ki je dano na trg 14. septembra 2018 ali po tem datumu. |
| --- | --- |

7.

Enostrelno dolgocevno strelno orožje z gladkimi cevmi, ki je dano na trg 14. septembra 2018 ali po tem datumu.

| III. | V tej prilogi predmeti, ki ustrezajo opredelitvi strelnega orožja, niso zajeti v to opredelitev, če:






  (a) | so zasnovani za preplah, signaliziranje, reševanje ljudi, klanje živali, ribolov s harpuno ali za industrijske oziroma tehnične namene, če se lahko uporabijo samo za navedeni namen; |
| --- | --- | --- |

III.

V tej prilogi predmeti, ki ustrezajo opredelitvi strelnega orožja, niso zajeti v to opredelitev, če:

(a)

so zasnovani za preplah, signaliziranje, reševanje ljudi, klanje živali, ribolov s harpuno ali za industrijske oziroma tehnične namene, če se lahko uporabijo samo za navedeni namen;

| (b) | so obravnavani kot starinsko orožje, kadar tako orožje ni bilo zajeto v razredih iz dela II in zanj velja nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

(b)

so obravnavani kot starinsko orožje, kadar tako orožje ni bilo zajeto v razredih iz dela II in zanj velja nacionalna zakonodaja.

Dokler ne pride do uskladitve v celotni Uniji, lahko države članice za strelno orožje iz tega dela, uporabljajo svojo nacionalno zakonodajo.

| IV. | V tej prilogi:






  (a) | „kratkocevno orožje“ pomeni strelno orožje s cevjo, ki ni daljša od 30 cm, ali katerega skupna dolžina ne presega 60 cm; |
| --- | --- | --- |

IV.

V tej prilogi:

(a)

„kratkocevno orožje“ pomeni strelno orožje s cevjo, ki ni daljša od 30 cm, ali katerega skupna dolžina ne presega 60 cm;

| (b) | „dolgocevno strelno orožje“ pomeni vsako strelno orožje, ki ni kratkocevno strelno orožje; |
| --- | --- |

(b)

„dolgocevno strelno orožje“ pomeni vsako strelno orožje, ki ni kratkocevno strelno orožje;

| (c) | „avtomatsko strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki se avtomatsko napolni vsakič, kadar se izstreli naboj, in s katerim se lahko izstreli več kot en naboj z enim potegom sprožilca; |
| --- | --- |

(c)

„avtomatsko strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki se avtomatsko napolni vsakič, kadar se izstreli naboj, in s katerim se lahko izstreli več kot en naboj z enim potegom sprožilca;

| (d) | „polavtomatsko strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki se avtomatsko napolni vsakič, kadar se izstreli naboj, in s katerim lahko izstrelimo samo en naboj z enim potegom sprožilca; |
| --- | --- |

(d)

„polavtomatsko strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki se avtomatsko napolni vsakič, kadar se izstreli naboj, in s katerim lahko izstrelimo samo en naboj z enim potegom sprožilca;

| (e) | „repetirno strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki je oblikovano tako, da se o izstrelitvi naboja ročno spet napolni iz nabojnika ali cilindra; |
| --- | --- |

(e)

„repetirno strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki je oblikovano tako, da se o izstrelitvi naboja ročno spet napolni iz nabojnika ali cilindra;

| (f) | „enostrelno strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki nima nabojnika in se napolni pred vsakim strelom z ročno vstavitvijo naboja v ležišče naboja ali v nišo za polnjenje ob zaklepu cevi; |
| --- | --- |

(f)

„enostrelno strelno orožje“ pomeni strelno orožje, ki nima nabojnika in se napolni pred vsakim strelom z ročno vstavitvijo naboja v ležišče naboja ali v nišo za polnjenje ob zaklepu cevi;

| (g) | „strelivo s prebojnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem je izstrelek ovit in ima prebojno trdo jedro; |
| --- | --- |

(g)

„strelivo s prebojnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem je izstrelek ovit in ima prebojno trdo jedro;

| (h) | „strelivo z eksplozivnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem izstrelek vsebuje polnjenje, ki ga raznese ob udarcu; |
| --- | --- |

(h)

„strelivo z eksplozivnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem izstrelek vsebuje polnjenje, ki ga raznese ob udarcu;

| (i) | „strelivo z zažigalnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem izstrelek vsebuje kemično zmes, ki se vname ob stiku z zrakom ali ob udarcu. |
| --- | --- |

(i)

„strelivo z zažigalnim učinkom“ pomeni strelivo za vojaško uporabo, pri katerem izstrelek vsebuje kemično zmes, ki se vname ob stiku z zrakom ali ob udarcu.

---

PRILOGA II

EVROPSKO DOVOLJENJE ZA STRELNO OROŽJE

Dovoljenje vključuje naslednje oddelke:

| (a) | istovetnost lastnika; |
| --- | --- |

(a)

istovetnost lastnika;

| (b) | identifikacijo orožja ali strelnega orožja, vključno z navedbo razreda v skladu s to direktivo; |
| --- | --- |

(b)

identifikacijo orožja ali strelnega orožja, vključno z navedbo razreda v skladu s to direktivo;

| (c) | rok veljavnosti dovoljenja; |
| --- | --- |

(c)

rok veljavnosti dovoljenja;

| (d) | oddelek, ki ga izpolni država članica, ki ga je izdala (vrsta in navedba dovoljenj itd.); |
| --- | --- |

(d)

oddelek, ki ga izpolni država članica, ki ga je izdala (vrsta in navedba dovoljenj itd.);

| (e) | oddelek, ki ga izpolnijo druge države članice (dovoljenja za vstop na njihovo ozemlje itd.); |
| --- | --- |

(e)

oddelek, ki ga izpolnijo druge države članice (dovoljenja za vstop na njihovo ozemlje itd.);

| (f) | izjave:

  „Za pridobitev pravice do potovanja v drugo državo članico z enim ali več kosi strelnega orožja, razvrščenim v razred A, B ali C, navedenega v tem dovoljenju, je treba pridobiti eno ali več predhodnih ustreznih dovoljenj od obiskane države članice. Ta dovoljenja se lahko vpišejo na to dovoljenje.
  Zgoraj omenjeno predhodno dovoljenje načeloma ni potrebno za potovanje s strelnim orožjem, razvrščenim v razred C, za lovske namene ali za uprizarjanje zgodovinskih dogodkov ali s strelnim orožjem, razvrščenim v razred A, B ali C, z namenom sodelovati pri streljanju v tarčo, če ima potnik dovoljenje za strelno orožje in lahko utemelji razlog za to potovanje.“

  Kadar je država članica v skladu s členom 11(3) obvestila druge države članice, da je posedovanje določenega strelnega orožja, razvrščenega v razred B ali C, prepovedano ali je zanj treba pridobiti dovoljenje, se doda ena od naslednjih izjav:

  „Potovanje v ... (zadevno/-e državo/-e) s strelnim orožjem ... (navedba orožja) se prepove.“


  „Za potovanje v ... (zadevno/-e državo/-e) s strelnim orožjem ... (navedba orožja) je treba pridobiti dovoljenje.“ |
| --- | --- |

(f)

izjave:

„Za pridobitev pravice do potovanja v drugo državo članico z enim ali več kosi strelnega orožja, razvrščenim v razred A, B ali C, navedenega v tem dovoljenju, je treba pridobiti eno ali več predhodnih ustreznih dovoljenj od obiskane države članice. Ta dovoljenja se lahko vpišejo na to dovoljenje.

Zgoraj omenjeno predhodno dovoljenje načeloma ni potrebno za potovanje s strelnim orožjem, razvrščenim v razred C, za lovske namene ali za uprizarjanje zgodovinskih dogodkov ali s strelnim orožjem, razvrščenim v razred A, B ali C, z namenom sodelovati pri streljanju v tarčo, če ima potnik dovoljenje za strelno orožje in lahko utemelji razlog za to potovanje.“

Kadar je država članica v skladu s členom 11(3) obvestila druge države članice, da je posedovanje določenega strelnega orožja, razvrščenega v razred B ali C, prepovedano ali je zanj treba pridobiti dovoljenje, se doda ena od naslednjih izjav:

„Potovanje v ... (zadevno/-e državo/-e) s strelnim orožjem ... (navedba orožja) se prepove.“

„Za potovanje v ... (zadevno/-e državo/-e) s strelnim orožjem ... (navedba orožja) je treba pridobiti dovoljenje.“

---

PRILOGA III

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom naknadnih sprememb

(iz člena 26)

| Direktiva Sveta 91/477/EGS | (UL L 256, 13.9.1991, str. 51) |
| --- | --- |
| Direktiva 2008/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta | (UL L 179, 8.7.2008, str. 5) |
| Direktiva (EU) 2017/853 Evropskega parlamenta in Sveta | (UL L 137, 24.5.2017, str. 22) |

Direktiva Sveta 91/477/EGS

(UL L 256, 13.9.1991, str. 51)

Direktiva 2008/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 179, 8.7.2008, str. 5)

Direktiva (EU) 2017/853 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 137, 24.5.2017, str. 22)

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 26)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 91/477/EGS | 31. december 1992 |
| 2008/51/ES | 28. julij 2010 |
| (EU) 2017/853 | 14. september 2018 (1) |

Direktiva

Rok za prenos

91/477/EGS

31. december 1992

2008/51/ES

28. julij 2010

(EU) 2017/853

14. september 2018 (1)

---

(1)  V skladu s členom 2(2) Direktive (EU) 2017/853, „Z odstopanjem od odstavka 1 tega člena, države članice uveljavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 4(3) in (4) Direktive 91/477/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo, do 14. decembra 2019.“.

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 91/477/EGS | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2 | Člen 2 |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4(1) in (2) | Člen 4(1) in (2) |
| Člen 4(2a) | Člen 4(3) |
| Člen 4(3) | Člen 4(4) |
| Člen 4(4) | Člen 4(5) |
| Člen 4(5) | Člen 4(6) |
| Člen 4a | Člen 5 |
| Člen 5 | Člen 6 |
| Člen 5a | Člen 7 |
| Člen 5b | Člen 8 |
| Člen 6 | Člen 9 |
| Člen 7(1) do (4) | Člen 10(1) do (4) |
| Člen 7(4a) | Člen 10(5) |
| Člen 7(5) | Člen 10(6) |
| Člen 8(1), prvi pododstavek | Člen 11(1), prvi pododstavek |
| Člen 8(1), drugi pododstavek | – |
| – | Člen 11(1), drugi pododstavek |
| Člen 8(2) in (3) | Člen 11(2) in (3) |
| Člen 9(1), uvodno besedilo | Člen 12(1), uvodno besedilo |
| Člen 9(1), prva alinea | Člen 12(1), točka (a) |
| Člen 9(1), druga alinea | Člen 12(1), točka (b) |
| Člen 9(2) | Člen 12(2) |
| Člen 10 | Člen 13 |
| Člen 10a | Člen 14 |
| Člen 10b | Člen 15 |
| Člen 11(1) | Člen 16(1) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo | Člen 16(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, prva alinea | Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (a) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, druga alinea | Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (b) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, tretja alinea | Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (c) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, četrta alinea | Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (d) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, peta alinea | Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (e) |
| Člen 11(2), prvi pododstavek, šesta alinea | Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (f) |
| Člen 11(2), drugi, tretji in četrti pododstavek | Člen 16(2), drugi, tretji in četrti pododstavek |
| Člen 11(3) in (4) | Člen 16(3) in (4) |
| Člen 12 | Člen 17 |
| Člen 13 | Člen 18 |
| Člen 13a | Člen 19 |
| Člen 13b | Člen 20 |
| Člen 14, uvodno besedilo | Člen 21, uvodno besedilo |
| Člen 14, prva alinea | Člen 21, točka (a) |
| Člen 14, druga alinea | Člen 21, točka (b) |
| Člen 15 | Člen 22 |
| Člen 16 | Člen 23 |
| Člen 17 | Člen 24 |
| Člen 18 | – |
| – | Členi 25, 26 in 27 |
| Člen 19 | Člen 28 |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | Priloga II |
| – | Priloga III |
| – | Priloga IV |

Direktiva 91/477/EGS

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2

Člen 2

Člen 3

Člen 3

Člen 4(1) in (2)

Člen 4(1) in (2)

Člen 4(2a)

Člen 4(3)

Člen 4(3)

Člen 4(4)

Člen 4(4)

Člen 4(5)

Člen 4(5)

Člen 4(6)

Člen 4a

Člen 5

Člen 5

Člen 6

Člen 5a

Člen 7

Člen 5b

Člen 8

Člen 6

Člen 9

Člen 7(1) do (4)

Člen 10(1) do (4)

Člen 7(4a)

Člen 10(5)

Člen 7(5)

Člen 10(6)

Člen 8(1), prvi pododstavek

Člen 11(1), prvi pododstavek

Člen 8(1), drugi pododstavek

–

–

Člen 11(1), drugi pododstavek

Člen 8(2) in (3)

Člen 11(2) in (3)

Člen 9(1), uvodno besedilo

Člen 12(1), uvodno besedilo

Člen 9(1), prva alinea

Člen 12(1), točka (a)

Člen 9(1), druga alinea

Člen 12(1), točka (b)

Člen 9(2)

Člen 12(2)

Člen 10

Člen 13

Člen 10a

Člen 14

Člen 10b

Člen 15

Člen 11(1)

Člen 16(1)

Člen 11(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 16(2), prvi pododstavek, uvodno besedilo

Člen 11(2), prvi pododstavek, prva alinea

Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (a)

Člen 11(2), prvi pododstavek, druga alinea

Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (b)

Člen 11(2), prvi pododstavek, tretja alinea

Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (c)

Člen 11(2), prvi pododstavek, četrta alinea

Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (d)

Člen 11(2), prvi pododstavek, peta alinea

Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (e)

Člen 11(2), prvi pododstavek, šesta alinea

Člen 16(2), prvi pododstavek, točka (f)

Člen 11(2), drugi, tretji in četrti pododstavek

Člen 16(2), drugi, tretji in četrti pododstavek

Člen 11(3) in (4)

Člen 16(3) in (4)

Člen 12

Člen 17

Člen 13

Člen 18

Člen 13a

Člen 19

Člen 13b

Člen 20

Člen 14, uvodno besedilo

Člen 21, uvodno besedilo

Člen 14, prva alinea

Člen 21, točka (a)

Člen 14, druga alinea

Člen 21, točka (b)

Člen 15

Člen 22

Člen 16

Člen 23

Člen 17

Člen 24

Člen 18

–

–

Členi 25, 26 in 27

Člen 19

Člen 28

Priloga I

Priloga I

Priloga II

Priloga II

–

Priloga III

–

Priloga IV

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 6.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 115/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 115/26

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/556

z dne 31. marca 2021

o spremembi izvedbenih uredb (EU) 2017/1529 in (EU) št. 540/2011 glede pogojev za odobritev osnovne snovi natrijev klorid

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 13(2) v povezavi s členom 23(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1529 (2) je bila aktivna snov natrijev klorid odobrena kot osnovna snov in vključena v del C Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (3). Odločitev Komisije je temeljila na tehničnem poročilu, ki ga je predložila Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija), in poročilu o pregledu (4), ki ga je pripravila Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/1529 (2) je bila aktivna snov natrijev klorid odobrena kot osnovna snov in vključena v del C Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (3). Odločitev Komisije je temeljila na tehničnem poročilu, ki ga je predložila Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija), in poročilu o pregledu (4), ki ga je pripravila Komisija.

| (2) | Odobritev osnovne snovi natrijev klorid, kot je določena v delu C Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, je bila omejena na uporabo kot fungicid in insekticid. |
| --- | --- |

(2)

Odobritev osnovne snovi natrijev klorid, kot je določena v delu C Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, je bila omejena na uporabo kot fungicid in insekticid.

| (3) | Organizacija Collectif Anti-baccharis je novembra 2017 Komisiji predložila zahtevek v skladu s členom 23(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 za razširitev uporabe natrijevega klorida kot herbicida, ki sta mu avgusta 2018 in julija 2020 sledili posodobitvi. |
| --- | --- |

(3)

Organizacija Collectif Anti-baccharis je novembra 2017 Komisiji predložila zahtevek v skladu s členom 23(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 za razširitev uporabe natrijevega klorida kot herbicida, ki sta mu avgusta 2018 in julija 2020 sledili posodobitvi.

| (4) | Komisija je Agencijo zaprosila za znanstveno pomoč. Med tem posvetovanjem je bilo ugotovljeno, da narava snovi in obseg zahtevka ne upravičujeta nove znanstvene ocene Agencije. Komisija je pripravila posodobljeno poročilo o pregledu, pri čemer je upoštevala prejšnje tehnično poročilo Agencije (5) in informacije, ki jih je predložil vlagatelj. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je Agencijo zaprosila za znanstveno pomoč. Med tem posvetovanjem je bilo ugotovljeno, da narava snovi in obseg zahtevka ne upravičujeta nove znanstvene ocene Agencije. Komisija je pripravila posodobljeno poročilo o pregledu, pri čemer je upoštevala prejšnje tehnično poročilo Agencije (5) in informacije, ki jih je predložil vlagatelj.

| (5) | Komisija je posodobljeno poročilo o pregledu in osnutek uredbe 25. januarja 2021 predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je posodobljeno poročilo o pregledu in osnutek uredbe 25. januarja 2021 predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo.

| (6) | Vlagatelj je lahko predložil pripombe na posodobljeno poročilo o pregledu. |
| --- | --- |

(6)

Vlagatelj je lahko predložil pripombe na posodobljeno poročilo o pregledu.

| (7) | Zdi se, da se za natrijev klorid lahko pričakuje, da izpolnjuje zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi z uporabo kot herbicid, ki je podrobno opisana v posodobljenem poročilu o pregledu. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo natrijevega klorida kot herbicida. Poleg tega je glede na to, da je nova uporaba natrijevega klorida dovoljena in da je sprejemljivo še naprej dopuščati druge možne uporabe natrijevega klorida, kot so navedene v posodobljenem poročilu o pregledu natrijevega klorida, primerno umakniti sedanjo omejitev uporabe snovi samo kot fungicid in insekticid. |
| --- | --- |

(7)

Zdi se, da se za natrijev klorid lahko pričakuje, da izpolnjuje zahteve iz člena 23 Uredbe (ES) št. 1107/2009 v zvezi z uporabo kot herbicid, ki je podrobno opisana v posodobljenem poročilu o pregledu. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo natrijevega klorida kot herbicida. Poleg tega je glede na to, da je nova uporaba natrijevega klorida dovoljena in da je sprejemljivo še naprej dopuščati druge možne uporabe natrijevega klorida, kot so navedene v posodobljenem poročilu o pregledu natrijevega klorida, primerno umakniti sedanjo omejitev uporabe snovi samo kot fungicid in insekticid.

| (8) | V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjega znanstvenega in tehničnega znanja pa je treba ohraniti nekatere pogoje za uporabo aktivne snovi. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjega znanstvenega in tehničnega znanja pa je treba ohraniti nekatere pogoje za uporabo aktivne snovi.

| (9) | Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1529 in (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1529 in (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) 2017/1529

Priloga I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1529 se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. marca 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Uredba (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (UL L 309, 24.11.2009, str. 1).

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1529 z dne 7. septembra 2017 o odobritvi osnovne snovi natrijev klorid v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (UL L 232, 8.9.2017, str. 1).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

3

(4)  Final Review report for the basic substance sodium chloride finalised in the Standing Committee on Plants, Animals, Food and Feed at its meeting on 20 July 2017 and amended on 25 January 2021 in view of the approval of sodium chloride as basic substance in accordance with Regulation (EC) No 1107/2009 (Končno poročilo o pregledu za osnovno snov natrijev klorid, ki ga je Stalni odbor za rastline, živali, hrano in krmo pripravil na seji dne 20. julija 2017 in spremenil 25. januarja 2021 zaradi odobritve natrijevega klorida kot osnovne snovi v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009); SANTE/10383/2017– rev.2.

4

(5)  EFSA (European Food Safety Authority), 2017.Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for (sea) salt (sodium chloride) for use in plant protection as fungicide and insecticide (EFSA (Evropska agencija za varnost hrane), 2017. Tehnično poročilo o izidu posvetovanja z državami članicami in EFSA o zahtevku za osnovno snov (morsko) sol (natrijev klorid) za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih kot fungicid in insekticid.). Povezana objava EFSA 2017:EN-1172. 56 str.doi:10.2903/sp.efsa.2017.EN-1172.

5

---

PRILOGA I

V Prilogi I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/1529 se vnos v petem stolpcu „Posebne določbe“ nadomesti z naslednjim:

„Natrijev klorid se uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu natrijevega klorida (SANTE/10383/2017), zlasti iz dodatkov I in II k poročilu.“

---

PRILOGA II

V delu C Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se vnos v šestem stolpcu „Posebne določbe“ vrstice številka 16, natrijev klorid, nadomesti z naslednjim:

„Natrijev klorid se uporablja v skladu s posebnimi pogoji, ki so vključeni v ugotovitve iz poročila o pregledu natrijevega klorida (SANTE/10383/2017), zlasti iz dodatkov I in II k poročilu.“

---