# Europeiska unionens L 61/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 61 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången22 februari 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 61

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången22 februari 2021

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2021/270 av den 25 januari 2021 om ingående på unionens vägnar av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan | 1 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/271 av den 17 februari 2021 om förlängning av förstärkt övervakning för Grekland
  [delgivet med nr C(2021) 998] | 3 |
| | * | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens beslut (EU) 2021/272 av den 16 december 2020 om förnyelse av det tillfälliga kravet om en sänkning av tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för ett företag vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad för att kräva att fysiska eller juridiska personer som har sådana korta nettopositioner ska anmäla detta till de behöriga myndigheterna över ett visst tröskelvärde i enlighet med artikel 28.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 | 7 |
| | | AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Handelskommitténs beslut nr 1/2020 av den 19 november 2020 om ändring av tillägg 1 i bilaga XIII till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia, Ecuador och Peru, å andra sidan [2021/273] | 27 |
| | * | Beslut nr 1/2021 av gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 12 februari 2021 om ändring av tabellerna III och IV i protokoll 2 till avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, i dess ändrade lydelse [2021/274] | 29 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2021/270 av den 25 januari 2021 om ingående på unionens vägnar av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan

1

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/271 av den 17 februari 2021 om förlängning av förstärkt övervakning för Grekland
  [delgivet med nr C(2021) 998]

[delgivet med nr C(2021) 998]

3

*

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens beslut (EU) 2021/272 av den 16 december 2020 om förnyelse av det tillfälliga kravet om en sänkning av tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för ett företag vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad för att kräva att fysiska eller juridiska personer som har sådana korta nettopositioner ska anmäla detta till de behöriga myndigheterna över ett visst tröskelvärde i enlighet med artikel 28.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012

7

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

*

Handelskommitténs beslut nr 1/2020 av den 19 november 2020 om ändring av tillägg 1 i bilaga XIII till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia, Ecuador och Peru, å andra sidan [2021/273]

27

*

Beslut nr 1/2021 av gemensamma kommittén EU–Schweiz av den 12 februari 2021 om ändring av tabellerna III och IV i protokoll 2 till avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, i dess ändrade lydelse [2021/274]

29

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 61/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2021/270

av den 25 januari 2021

om ingående på unionens vägnar av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 37,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 91, 100.2, 207 och 209 jämförda med artikel 218.6 andra stycket a, artikel 218.7 och artikel 218.8 andra stycket,

med beaktande av förslaget från Europeiska kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med beslut (EU) 2018/104 (2) undertecknades det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) den 24 november 2017, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med beslut (EU) 2018/104 (2) undertecknades det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (nedan kallat avtalet) den 24 november 2017, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (2) | Avtalet utgör ett viktigt steg mot ett ökat politiskt och ekonomiskt engagemang för unionen i södra Kaukasus. Genom att det intensifierar den politiska dialogen och förbättrar samarbetet på en rad områden lägger det grunden för ett mer verkningsfullt bilateralt engagemang med Armenien. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet utgör ett viktigt steg mot ett ökat politiskt och ekonomiskt engagemang för unionen i södra Kaukasus. Genom att det intensifierar den politiska dialogen och förbättrar samarbetet på en rad områden lägger det grunden för ett mer verkningsfullt bilateralt engagemang med Armenien.

| (3) | Avtalet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet bör godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan, godkänns härmed på unionens vägnar (3).

Artikel 2

Rådets ordförande ska, på unionens vägnar, deponera det godkännandeinstrument som föreskrivs i artikel 385.1 i avtalet (4).

Artikel 3

1.   Vid tillämpningen av artikel 240 i avtalet ska ändringar av avtalet som sker genom beslut av underkommittén för geografiska beteckningar godkännas av kommissionen på unionens vägnar. Om berörda parter inte kan nå en överenskommelse efter invändningar som har samband med en geografisk beteckning ska kommissionen anta en ståndpunkt på grundval av det förfarande som anges i artikel 57 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (5).

2.   Vid tillämpningen av artikel 270.2 första meningen i avtalet ska kommissionen vara behörig att anta unionens ställningstagande avseende ändringar i bilaga XI till avtalet.

Vid tillämpningen av artikel 270.2 andra meningen i avtalet ska kommissionen vara behörig att invända mot ändringar eller korrigeringar av bilaga XI som föreslås av Republiken Armenien.

Artikel 4

1.   En beteckning som skyddas enligt underavsnitt 3 (Geografiska beteckningar) i avdelning V kapitel 9 i avtalet får användas av alla aktörer som saluför jordbruksprodukter, livsmedel, viner, aromatiserade viner eller sprit som överensstämmer med motsvarande produktspecifikation.

2.   I enlighet med artikel 301 i avtalet ska medlemsstaterna och unionens institutioner säkerställa det skydd som föreskrivs i artiklarna 297–300 i avtalet, oavsett om de uppmanats därtill av en berörd part eller ej.

Artikel 5

Avtalet ska inte tolkas så att det ger rättigheter eller ålägger skyldigheter som direkt kan åberopas vid unionens eller medlemsstaternas domstolar och andra rättsliga instanser.

Artikel 6

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 25 januari 2021.

På rådets vägnar

J. BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 4 juli 2018 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2018/104 av den 20 november 2017 om undertecknande på unionens vägnar och provisorisk tillämpning av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (EUT L 23, 26.1.2018, s. 1).

2

(3)  Avtalet har offentliggjorts i EUT L 23, 26.1.2018, s. 4 tillsammans med beslutet om avtalets undertecknande.

3

(4)  Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

4

Europeiska unionens officiella tidning

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 343, 14.12.2012, s. 1).

5

---

BESLUT

| 22.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 61/3

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/271

av den 17 februari 2021

om förlängning av förstärkt övervakning för Grekland

[delgivet med nr C(2021) 998]

(Endast den grekiska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (1), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Efter det att det ekonomiska stödet från Europeiska stabilitetsmekanismen upphörde den 20 augusti 2018, aktiverades genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 (2) en förstärkt övervakning för Grekland under en period av sex månader, som inleddes den 21 augusti 2018. Den förstärkta övervakningen förlängdes därefter fyra gånger (3), varje gång med ytterligare sex månader, den senaste gången från och med den 21 augusti 2020. |
| --- | --- |

(1)

Efter det att det ekonomiska stödet från Europeiska stabilitetsmekanismen upphörde den 20 augusti 2018, aktiverades genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 (2) en förstärkt övervakning för Grekland under en period av sex månader, som inleddes den 21 augusti 2018. Den förstärkta övervakningen förlängdes därefter fyra gånger (3), varje gång med ytterligare sex månader, den senaste gången från och med den 21 augusti 2020.

| (2) | Grekland har sedan 2010 fått ett betydande ekonomiskt stöd, vilket har lett till att Greklands utestående skuld till medlemsstater i euroområdet, Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och Europeiska stabilitetsmekanismen nu uppgår till totalt 243 700 miljoner euro. Grekland fick ekonomiskt stöd från sina europeiska partner på förmånliga villkor och Europeiska stabilitetsmekanismen antog både under 2012 och 2017 särskilda åtgärder för att göra skuldsättningen mer hållbar. Den 22 juni 2018 nåddes en politisk överenskommelse i Eurogruppen om att genomföra ytterligare åtgärder för att säkerställa en hållbar skuldsättning. Vissa av dessa åtgärder, inbegripet överföringen av belopp motsvarande de vinster som nationella centralbanker i euroområdet gjort på sina innehav av grekiska statsobligationer inom ramen för överenskommelsen om finansiella nettotillgångar och värdepappersmarknadsprogrammet, kan överenskommas inom Eurogruppen två gånger om året om rapporter från den förstärkta övervakningen visar att Grekland fullgör sina politiska åtaganden efter programperiodens slut. Aktiveringen av de första fyra omgångarna politiskt villkorade skuldlättnadsåtgärder genomfördes efter överenskommelser i Eurogruppen i april 2019, december 2019, juni 2020 och november 2020. |
| --- | --- |

(2)

Grekland har sedan 2010 fått ett betydande ekonomiskt stöd, vilket har lett till att Greklands utestående skuld till medlemsstater i euroområdet, Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och Europeiska stabilitetsmekanismen nu uppgår till totalt 243 700 miljoner euro. Grekland fick ekonomiskt stöd från sina europeiska partner på förmånliga villkor och Europeiska stabilitetsmekanismen antog både under 2012 och 2017 särskilda åtgärder för att göra skuldsättningen mer hållbar. Den 22 juni 2018 nåddes en politisk överenskommelse i Eurogruppen om att genomföra ytterligare åtgärder för att säkerställa en hållbar skuldsättning. Vissa av dessa åtgärder, inbegripet överföringen av belopp motsvarande de vinster som nationella centralbanker i euroområdet gjort på sina innehav av grekiska statsobligationer inom ramen för överenskommelsen om finansiella nettotillgångar och värdepappersmarknadsprogrammet, kan överenskommas inom Eurogruppen två gånger om året om rapporter från den förstärkta övervakningen visar att Grekland fullgör sina politiska åtaganden efter programperiodens slut. Aktiveringen av de första fyra omgångarna politiskt villkorade skuldlättnadsåtgärder genomfördes efter överenskommelser i Eurogruppen i april 2019, december 2019, juni 2020 och november 2020.

| (3) | Grekland har i Eurogruppen åtagit sig att fortsätta och fullfölja alla centrala reformer som antogs under Europeiska stabilitetsmekanismens stabilitetsstödprogram (programmet) och att slå vakt om målen med de viktiga reformer som antogs under detta program och dess föregångare. Grekland har också åtagit sig att genomföra särskilda insatser inom finans- och strukturpolitik, social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader, privatisering och offentlig förvaltning. Dessa särskilda insatser, som beskrivs i en bilaga till Eurogruppens uttalande av den 22 juni 2018, kommer att göra det lättare att komma till rätta med Greklands alltför stora makroekonomiska obalanser och orsakerna, eller de potentiella orsakerna, till landets ekonomiska svårigheter. |
| --- | --- |

(3)

Grekland har i Eurogruppen åtagit sig att fortsätta och fullfölja alla centrala reformer som antogs under Europeiska stabilitetsmekanismens stabilitetsstödprogram (programmet) och att slå vakt om målen med de viktiga reformer som antogs under detta program och dess föregångare. Grekland har också åtagit sig att genomföra särskilda insatser inom finans- och strukturpolitik, social välfärd, finansiell stabilitet, arbets- och produktmarknader, privatisering och offentlig förvaltning. Dessa särskilda insatser, som beskrivs i en bilaga till Eurogruppens uttalande av den 22 juni 2018, kommer att göra det lättare att komma till rätta med Greklands alltför stora makroekonomiska obalanser och orsakerna, eller de potentiella orsakerna, till landets ekonomiska svårigheter.

| (4) | Den 26 februari 2020 offentliggjorde kommissionen 2020 års landrapport för Grekland (4). Kommissionen drog slutsatsen att Grekland har alltför stora makroekonomiska obalanser (5). Även om det gjorts synliga framsteg på ett antal områden kvarstår betydande sårbarheter och problem som hänger samman med den höga offentliga skuldsättningen, den stora andelen nödlidande lån i bankernas balansräkningar och utrikeshandeln i ett läge med fortsatt låg tillväxtpotential och hög arbetslöshet. Dessa slutsatser bekräftades vidare i rapporten om förvarningsmekanismen, som antogs av kommissionen den 18 november 2020 på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (6) och utarbetades mot bakgrund av covid-19-krisen, där det angavs att Grekland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning år 2021. Rapporten om förvarningsmekanismen visar att den offentliga skulden visserligen minskade under 2019, men att den väntas öka till över 200 % av bruttonationalprodukten under 2020 till följd av den ekonomiska nedgången och kostnaderna för de nödvändiga åtgärder som vidtagits för att mildra pandemins effekter. Greklands finansiella sektor hotas fortfarande av en kombination av låg lönsamhet, en kapitaltäckningskvot som ligger under den genomsnittliga och en stor stock nödlidande lån. Den finansiella nettoutlandsställningen är fortfarande mycket negativ, även om en del av den utgörs av en stor utlandsskuld på mycket förmånliga villkor, och förväntas bli ännu sämre på grund av svagare inflöden från turismen. Arbetslösheten är fortfarande mycket hög och den långsamt sjunkande trenden har tillfälligt avbrutits av krisen. |
| --- | --- |

(4)

Den 26 februari 2020 offentliggjorde kommissionen 2020 års landrapport för Grekland (4). Kommissionen drog slutsatsen att Grekland har alltför stora makroekonomiska obalanser (5). Även om det gjorts synliga framsteg på ett antal områden kvarstår betydande sårbarheter och problem som hänger samman med den höga offentliga skuldsättningen, den stora andelen nödlidande lån i bankernas balansräkningar och utrikeshandeln i ett läge med fortsatt låg tillväxtpotential och hög arbetslöshet. Dessa slutsatser bekräftades vidare i rapporten om förvarningsmekanismen, som antogs av kommissionen den 18 november 2020 på grundval av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 (6) och utarbetades mot bakgrund av covid-19-krisen, där det angavs att Grekland var en av de medlemsstater som skulle bli föremål för en fördjupad granskning år 2021. Rapporten om förvarningsmekanismen visar att den offentliga skulden visserligen minskade under 2019, men att den väntas öka till över 200 % av bruttonationalprodukten under 2020 till följd av den ekonomiska nedgången och kostnaderna för de nödvändiga åtgärder som vidtagits för att mildra pandemins effekter. Greklands finansiella sektor hotas fortfarande av en kombination av låg lönsamhet, en kapitaltäckningskvot som ligger under den genomsnittliga och en stor stock nödlidande lån. Den finansiella nettoutlandsställningen är fortfarande mycket negativ, även om en del av den utgörs av en stor utlandsskuld på mycket förmånliga villkor, och förväntas bli ännu sämre på grund av svagare inflöden från turismen. Arbetslösheten är fortfarande mycket hög och den långsamt sjunkande trenden har tillfälligt avbrutits av krisen.

| (5) | Sedan pandemin började har EU och dess medlemsstater vidtagit extraordinära åtgärder för att skydda liv och försörjningsmöjligheter. Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad EU-strategi, fortsatte Grekland att anta åtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem och utvidgade den uppsättning offentligfinansiella åtgärder och likviditetsåtgärder som ska hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. EU har gett stöd till nationella insatser för att hantera hälsokrisen och dämpa effekterna av den ekonomiska nedgången. EU frigjorde budgetmedel för att bekämpa viruset, aktiverade den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, utnyttjade den fulla flexibiliteten i reglerna om statligt stöd och skapade ett nytt instrument för att hjälpa människor att behålla sina arbeten, nämligen det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure). Tillsammans med åtgärder som vidtagits av Europeiska centralbanken, Europeiska stabilitetsmekanismen och Europeiska investeringsbanken tillhandahåller EU 750 miljarder euro från återhämtningsinstrumentet, som i första hand ska genomföras genom faciliteten för återhämtning och resiliens. Genom faciliteten kommer betydande stöd att ges till genomförandet av reformer och investeringar för att stärka medlemsstaternas ekonomier. Faciliteten utgör en möjlighet för den grekiska ekonomin att återhämta sig från den nuvarande krisen och hantera de utmaningar landet fortfarande står inför. Inom ramen för den fleråriga budgetramen för 2021–2027 kommer dessutom EU-finansiering på mer än 1 000 miljarder euro att inriktas på nya och förstärkta prioriteringar inom EU:s politikområden, däribland den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

(5)

Sedan pandemin började har EU och dess medlemsstater vidtagit extraordinära åtgärder för att skydda liv och försörjningsmöjligheter. Som en reaktion på covid-19-pandemin, och som del av en samordnad EU-strategi, fortsatte Grekland att anta åtgärder för att öka kapaciteten i sitt hälso- och sjukvårdssystem och utvidgade den uppsättning offentligfinansiella åtgärder och likviditetsåtgärder som ska hjälpa de hårdast drabbade invånarna och branscherna. EU har gett stöd till nationella insatser för att hantera hälsokrisen och dämpa effekterna av den ekonomiska nedgången. EU frigjorde budgetmedel för att bekämpa viruset, aktiverade den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, utnyttjade den fulla flexibiliteten i reglerna om statligt stöd och skapade ett nytt instrument för att hjälpa människor att behålla sina arbeten, nämligen det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure). Tillsammans med åtgärder som vidtagits av Europeiska centralbanken, Europeiska stabilitetsmekanismen och Europeiska investeringsbanken tillhandahåller EU 750 miljarder euro från återhämtningsinstrumentet, som i första hand ska genomföras genom faciliteten för återhämtning och resiliens. Genom faciliteten kommer betydande stöd att ges till genomförandet av reformer och investeringar för att stärka medlemsstaternas ekonomier. Faciliteten utgör en möjlighet för den grekiska ekonomin att återhämta sig från den nuvarande krisen och hantera de utmaningar landet fortfarande står inför. Inom ramen för den fleråriga budgetramen för 2021–2027 kommer dessutom EU-finansiering på mer än 1 000 miljarder euro att inriktas på nya och förstärkta prioriteringar inom EU:s politikområden, däribland den gröna och den digitala omställningen.

| (6) | Kommissionen offentliggjorde sin åttonde bedömning under den förstärkta övervakningen av Grekland (7) den 18 november 2020. Kommissionen drog slutsatsen att Grekland, trots det negativa läge som har uppstått till följd av pandemin, har vidtagit de åtgärder som krävs för att fullgöra sina särskilda reformåtaganden inom tidsfristen. I rapporten konstaterades att myndigheterna under de senaste månaderna kunnat återuppta det arbete med reformåtagandena som stannade av under första halvåret 2020 på grund av de exceptionella händelserna och genomförde ett flertal grundläggande reformer. EU-institutionerna välkomnar det nära och konstruktiva samarbetet på alla områden och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta i samma takt och, där så är nödvändigt, öka insatserna för att så snart som möjligt avsluta genomförandet av den nyligen antagna primärlagstiftningen. Detta gäller särskilt reformerna av den finansiella sektorn, där en omfattande sekundärlagstiftning inom kort kommer att färdigställas och antas. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen offentliggjorde sin åttonde bedömning under den förstärkta övervakningen av Grekland (7) den 18 november 2020. Kommissionen drog slutsatsen att Grekland, trots det negativa läge som har uppstått till följd av pandemin, har vidtagit de åtgärder som krävs för att fullgöra sina särskilda reformåtaganden inom tidsfristen. I rapporten konstaterades att myndigheterna under de senaste månaderna kunnat återuppta det arbete med reformåtagandena som stannade av under första halvåret 2020 på grund av de exceptionella händelserna och genomförde ett flertal grundläggande reformer. EU-institutionerna välkomnar det nära och konstruktiva samarbetet på alla områden och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta i samma takt och, där så är nödvändigt, öka insatserna för att så snart som möjligt avsluta genomförandet av den nyligen antagna primärlagstiftningen. Detta gäller särskilt reformerna av den finansiella sektorn, där en omfattande sekundärlagstiftning inom kort kommer att färdigställas och antas.

| (7) | Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning år 2020 och på grundval av kommissionens bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. Rådet beaktade behovet av att bekämpa pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett första nödvändigt steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Rådet rekommenderade (8) Grekland att vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt åtgärda pandemin, bland annat genom att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, utarbeta system för korttidsarbete och ändamålsenligt aktiveringsstöd för att mildra de sysselsättningsrelaterade och sociala effekterna av krisen, vidta åtgärder för att tillhandahålla likviditet och främja offentliga och privata investeringar inom ett antal prioriterade investeringsområden, inbegripet den gröna och den digitala omställningen. Rådet uppmanade också myndigheterna att fortsätta med och slutföra reformerna i linje med åtagandena efter programperiodens slut, för att på nytt få igång en hållbar ekonomisk återhämtning efter det gradvisa lättandet av de restriktioner som införts på grund av covid-19-utbrottet. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av kommissionens fördjupade granskning år 2020 och på grundval av kommissionens bedömning har rådet granskat det nationella reformprogrammet för 2020 och stabilitetsprogrammet för 2020. Rådet beaktade behovet av att bekämpa pandemin och underlätta den ekonomiska återhämtningen som ett första nödvändigt steg för att möjliggöra en justering av obalanserna. Rådet rekommenderade (8) Grekland att vidta alla nödvändiga åtgärder för att effektivt åtgärda pandemin, bland annat genom att stärka hälso- och sjukvårdssystemets resiliens, utarbeta system för korttidsarbete och ändamålsenligt aktiveringsstöd för att mildra de sysselsättningsrelaterade och sociala effekterna av krisen, vidta åtgärder för att tillhandahålla likviditet och främja offentliga och privata investeringar inom ett antal prioriterade investeringsområden, inbegripet den gröna och den digitala omställningen. Rådet uppmanade också myndigheterna att fortsätta med och slutföra reformerna i linje med åtagandena efter programperiodens slut, för att på nytt få igång en hållbar ekonomisk återhämtning efter det gradvisa lättandet av de restriktioner som införts på grund av covid-19-utbrottet.

| (8) | Sedan Europeiska stabilitetsmekanismens program avslutades har den grekiska banksektorn blivit mer stabil och motståndskraftig mot chocker, men risker relaterade till den tidigare utvecklingen och betydande underliggande sårbarheter kvarstår och förstärks av de negativa effekterna till följd av coronavirusutbrottet. Bankerna upprätthåller en tillräcklig likviditet genom att dra fördel av ackommoderande penningpolitiska villkor, men andelen nödlidande lån är fortsatt hög, och motsvarar 58,7 miljarder euro eller 35,8 % av bruttoexponeringarna från kundlån från och med september 2020 (9). Den minskning av andelen nödlidande lån som noterades från toppnoteringen på 107,2 miljarder euro i mars 2016 har fortsatt under de första nio månaderna 2020, om än i långsammare takt. Den stora andelen lån som omfattas av moratorier för lånebetalningar pekar dock på en betydande risk för ökade behov av avsättningar och en försämring av tillgångarnas kvalitet när moratorierna löper ut. Ett viktigt inslag i bankernas strategi för att hantera nödlidande lån är fortfarande att gå vidare med värdepapperiseringarna inom ramen för Herculesprogrammet, som förväntas slutföras under första halvåret 2021. De grekiska bankernas kapitalposition ligger i linje med de lagstadgade kraven, men står inför ökade tillsynskrav och kapitalbehov för att finansiera nedväxlingsprocessen för nödlidande lån på medellång sikt, samtidigt som lönsamhetsnivån är låg och väntas pressas ned ytterligare till följd av pandemins inverkan på ekonomin. De grekiska bankerna är därmed särskilt exponerade för risken för potentiella ökningar av finansieringskostnaderna och ytterligare försämring av tillgångarnas kvalitet till följd av pandemin. Myndigheterna genomförde eller förlängde stödåtgärder för att upprätthålla tillgången till finansiering för berörda företag som kompletterar initiativ inriktade på affärsbanker och serviceföretag. De går också vidare med viktiga reformer av finanssektorn som syftar till att förbättra de befintliga verktygen för avveckling av nödlidande lån efter tidigare förseningar på grund av covid-19-utbrottets negativa effekter. Dessa reformer, särskilt den nyligen antagna översynen av den fragmenterade insolvensordningen, kan bidra till att mildra krisens inverkan på medellång sikt för den privata sektorns skuldsättning. Reformernas inverkan kommer att bero på hur snabbt och effektivt de genomförs. |
| --- | --- |

(8)

Sedan Europeiska stabilitetsmekanismens program avslutades har den grekiska banksektorn blivit mer stabil och motståndskraftig mot chocker, men risker relaterade till den tidigare utvecklingen och betydande underliggande sårbarheter kvarstår och förstärks av de negativa effekterna till följd av coronavirusutbrottet. Bankerna upprätthåller en tillräcklig likviditet genom att dra fördel av ackommoderande penningpolitiska villkor, men andelen nödlidande lån är fortsatt hög, och motsvarar 58,7 miljarder euro eller 35,8 % av bruttoexponeringarna från kundlån från och med september 2020 (9). Den minskning av andelen nödlidande lån som noterades från toppnoteringen på 107,2 miljarder euro i mars 2016 har fortsatt under de första nio månaderna 2020, om än i långsammare takt. Den stora andelen lån som omfattas av moratorier för lånebetalningar pekar dock på en betydande risk för ökade behov av avsättningar och en försämring av tillgångarnas kvalitet när moratorierna löper ut. Ett viktigt inslag i bankernas strategi för att hantera nödlidande lån är fortfarande att gå vidare med värdepapperiseringarna inom ramen för Herculesprogrammet, som förväntas slutföras under första halvåret 2021. De grekiska bankernas kapitalposition ligger i linje med de lagstadgade kraven, men står inför ökade tillsynskrav och kapitalbehov för att finansiera nedväxlingsprocessen för nödlidande lån på medellång sikt, samtidigt som lönsamhetsnivån är låg och väntas pressas ned ytterligare till följd av pandemins inverkan på ekonomin. De grekiska bankerna är därmed särskilt exponerade för risken för potentiella ökningar av finansieringskostnaderna och ytterligare försämring av tillgångarnas kvalitet till följd av pandemin. Myndigheterna genomförde eller förlängde stödåtgärder för att upprätthålla tillgången till finansiering för berörda företag som kompletterar initiativ inriktade på affärsbanker och serviceföretag. De går också vidare med viktiga reformer av finanssektorn som syftar till att förbättra de befintliga verktygen för avveckling av nödlidande lån efter tidigare förseningar på grund av covid-19-utbrottets negativa effekter. Dessa reformer, särskilt den nyligen antagna översynen av den fragmenterade insolvensordningen, kan bidra till att mildra krisens inverkan på medellång sikt för den privata sektorns skuldsättning. Reformernas inverkan kommer att bero på hur snabbt och effektivt de genomförs.

| (9) | Trots de senaste årens framsteg på områden som att förkorta den tid det tar att registrera ett företag och stärka skyddet för minoritetsinvesterare står Grekland fortfarande inför stora utmaningar när det gäller dess företagsklimat och rättsväsende, vilket framgår av dåliga resultat på flera områden (t.ex. kontraktsefterlevnad, registrering av egendom, insolvensförfaranden osv.). Myndigheterna fortsätter att arbeta på att förbättra regelverket och öka konkurrenskraften, trots svårigheterna till följd av den pågående covid-19-pandemin. Stadiga framsteg i genomförandet av rättsliga reformer, inbegripet åtgärder till stöd för medling, och de åtgärder som nyligen vidtagits för att reformera produktmarknaderna och förbättra marknadsövervakningen kan bidra till Greklands utsikter till återhämtning, men ytterligare insatser krävs för att förbättra företagsklimatet. Myndigheterna går också framåt med viktiga reformer för att förbättra Greklands digitala prestanda, som fortfarande är bland de lägsta i EU. Grekland har också åtagit sig att genomföra en omfattande reform av den offentliga upphandlingen i början av 2021, samtidigt som landet fortsätter att vidta kompletterande åtgärder för att ytterligare minska den administrativa bördan för företag och medborgare. |
| --- | --- |

(9)

Trots de senaste årens framsteg på områden som att förkorta den tid det tar att registrera ett företag och stärka skyddet för minoritetsinvesterare står Grekland fortfarande inför stora utmaningar när det gäller dess företagsklimat och rättsväsende, vilket framgår av dåliga resultat på flera områden (t.ex. kontraktsefterlevnad, registrering av egendom, insolvensförfaranden osv.). Myndigheterna fortsätter att arbeta på att förbättra regelverket och öka konkurrenskraften, trots svårigheterna till följd av den pågående covid-19-pandemin. Stadiga framsteg i genomförandet av rättsliga reformer, inbegripet åtgärder till stöd för medling, och de åtgärder som nyligen vidtagits för att reformera produktmarknaderna och förbättra marknadsövervakningen kan bidra till Greklands utsikter till återhämtning, men ytterligare insatser krävs för att förbättra företagsklimatet. Myndigheterna går också framåt med viktiga reformer för att förbättra Greklands digitala prestanda, som fortfarande är bland de lägsta i EU. Grekland har också åtagit sig att genomföra en omfattande reform av den offentliga upphandlingen i början av 2021, samtidigt som landet fortsätter att vidta kompletterande åtgärder för att ytterligare minska den administrativa bördan för företag och medborgare.

| (10) | Efter att ha varit avskuret från upplåning på finansmarknaderna sedan 2010 började Grekland åter få tillträde till marknaderna genom emissioner av statsobligationer från och med juli 2017. Räntorna på grekiska statsobligationer började långsamt gå ned efter det framgångsrika slutförandet av ESM-programmet 2018 och sjönk betydligt under 2019. Grekland har sedan pandemin bröt ut både emitterat statsskuldväxlar och långfristiga obligationer, vilket tyder på fortsatt tillgång till marknadsfinansiering. De nuvarande gynnsamma finansieringsvillkoren stöds av likviditetsåtgärder som överenskommits på europeisk nivå, bland annat Europeiska centralbankens stödköpsprogram föranlett av pandemin. På grundval av den skuldhållbarhetsanalys som lades fram i den åttonde rapporten om förstärkt övervakning väntas det offentliga bruttofinansieringsbehovet uppgå till cirka 15 % av BNP på medellång sikt. |
| --- | --- |

(10)

Efter att ha varit avskuret från upplåning på finansmarknaderna sedan 2010 började Grekland åter få tillträde till marknaderna genom emissioner av statsobligationer från och med juli 2017. Räntorna på grekiska statsobligationer började långsamt gå ned efter det framgångsrika slutförandet av ESM-programmet 2018 och sjönk betydligt under 2019. Grekland har sedan pandemin bröt ut både emitterat statsskuldväxlar och långfristiga obligationer, vilket tyder på fortsatt tillgång till marknadsfinansiering. De nuvarande gynnsamma finansieringsvillkoren stöds av likviditetsåtgärder som överenskommits på europeisk nivå, bland annat Europeiska centralbankens stödköpsprogram föranlett av pandemin. På grundval av den skuldhållbarhetsanalys som lades fram i den åttonde rapporten om förstärkt övervakning väntas det offentliga bruttofinansieringsbehovet uppgå till cirka 15 % av BNP på medellång sikt.

| (11) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att de villkor som motiverar förstärkt övervakning i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 472/2013 fortfarande råder. Framför allt står Grekland fortsatt inför risker avseende den finansiella stabiliteten som, om de förverkligas, skulle kunna medföra negativa spridningseffekter för andra medlemsstater i euroområdet. Om eventuella spridningseffekter förverkligas kan de uppstå indirekt genom att påverka investerarnas förtroende och därmed refinansieringskostnaderna för banker och andra medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(11)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att de villkor som motiverar förstärkt övervakning i enlighet med artikel 2 i förordning (EU) nr 472/2013 fortfarande råder. Framför allt står Grekland fortsatt inför risker avseende den finansiella stabiliteten som, om de förverkligas, skulle kunna medföra negativa spridningseffekter för andra medlemsstater i euroområdet. Om eventuella spridningseffekter förverkligas kan de uppstå indirekt genom att påverka investerarnas förtroende och därmed refinansieringskostnaderna för banker och andra medlemsstater i euroområdet.

| (12) | Därför måste Grekland på medellång sikt fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med orsakerna, eller de potentiella orsakerna, till svårigheterna och genomföra strukturreformer för att främja en stabil och hållbar ekonomisk återhämtning i syfte att mildra de återstående effekterna av flera faktorer. Dessa inbegriper den allvarliga och utdragna konjunkturnedgången under krisen, storleken på Greklands skuldbörda, sårbarheterna inom dess finanssektor, de fortsatt relativt starka kopplingarna mellan den finansiella sektorn och Greklands offentliga finanser, bland annat genom statligt ägande, samt risken att allvarliga spänningar i någon av dessa sektorer sprider sig till andra medlemsstater, samt euromedlemsstaternas exponering mot grekiska statsobligationer. |
| --- | --- |

(12)

Därför måste Grekland på medellång sikt fortsätta att vidta åtgärder för att komma till rätta med orsakerna, eller de potentiella orsakerna, till svårigheterna och genomföra strukturreformer för att främja en stabil och hållbar ekonomisk återhämtning i syfte att mildra de återstående effekterna av flera faktorer. Dessa inbegriper den allvarliga och utdragna konjunkturnedgången under krisen, storleken på Greklands skuldbörda, sårbarheterna inom dess finanssektor, de fortsatt relativt starka kopplingarna mellan den finansiella sektorn och Greklands offentliga finanser, bland annat genom statligt ägande, samt risken att allvarliga spänningar i någon av dessa sektorer sprider sig till andra medlemsstater, samt euromedlemsstaternas exponering mot grekiska statsobligationer.

| (13) | För att ta itu med återstående risker och övervaka de åtaganden som syftar till att åtgärda dessa, förefaller det nödvändigt och lämpligt att förlänga den förstärkta övervakningen av Grekland i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) nr 472/2013. |
| --- | --- |

(13)

För att ta itu med återstående risker och övervaka de åtaganden som syftar till att åtgärda dessa, förefaller det nödvändigt och lämpligt att förlänga den förstärkta övervakningen av Grekland i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) nr 472/2013.

| (14) | Grekland gavs möjlighet att ge sina synpunkter på kommissionens bedömning via en skrivelse som sändes den 14 januari 2021. I sitt svar den 27 januari 2021 anslöt sig Grekland i stort sett till kommissionens bedömning av de ekonomiska utmaningar som landet står inför och som är skälet till att den förstärkta övervakningen förlängs. |
| --- | --- |

(14)

Grekland gavs möjlighet att ge sina synpunkter på kommissionens bedömning via en skrivelse som sändes den 14 januari 2021. I sitt svar den 27 januari 2021 anslöt sig Grekland i stort sett till kommissionens bedömning av de ekonomiska utmaningar som landet står inför och som är skälet till att den förstärkta övervakningen förlängs.

| (15) | Grekland kommer även fortsatt få tekniskt stöd från det nya instrumentet för tekniskt stöd, som särskilt kommer att stödja medlemsstaterna i utarbetandet och genomförandet av deras återhämtnings- och resiliensplaner. |
| --- | --- |

(15)

Grekland kommer även fortsatt få tekniskt stöd från det nya instrumentet för tekniskt stöd, som särskilt kommer att stödja medlemsstaterna i utarbetandet och genomförandet av deras återhämtnings- och resiliensplaner.

| (16) | Kommissionen avser att samarbeta nära med Europeiska stabilitetsmekanismen, i samband med systemet för tidig varning, vid genomförandet av den förstärkta övervakningen. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen avser att samarbeta nära med Europeiska stabilitetsmekanismen, i samband med systemet för tidig varning, vid genomförandet av den förstärkta övervakningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den period av förstärkt övervakning av Grekland i enlighet med artikel 2.1 i förordning (EU) nr 472/2013 som aktiverades genom genomförandebeslut (EU) 2018/1192 ska förlängas med ytterligare sex månader med början den 21 februari 2021.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland.

Utfärdat i Bryssel den 17 februari 2021.

På kommissionens vägnar

Paolo GENTILONI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1192 av den 11 juli 2018 om aktivering av förstärkt övervakning för Grekland (EUT L 211, 22.8.2018, s. 1).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/338 (EUT L 60, 28.2.2019, s. 17), kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1287 (EUT L 202, 31.7.2019, s. 110), kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/280 (EUT L 59, 28.2.2020, s. 9), kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/5086 (EUT L 248, 31.7.2020, s. 20).

3

(4)  SWD(2020) 507 final.

4

(5)  COM(2020) 150 final.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (EUT L 306, 23.11.2011, s. 25).

6

(7)  Europeiska kommissionen: Enhanced Surveillance Report – Greece, May 2020, Institutional Paper 127, May 2020.

7

Enhanced Surveillance Report

(8)  Rådets rekommendation av den 20 juli 2020 om Greklands nationella reformprogram 2020 med avgivande av rådets yttrande om Greklands stabilitetsprogram 2020 (EUT C 282, 26.8.2020, s. 46).

8

(9)  Källa: Greklands centralbank, mätt på enskild nivå.

9

---

| 22.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 61/7

---

EUROPEISKA VÄRDEPAPPERS- OCH MARKNADSMYNDIGHETENS BESLUT (EU) 2021/272

av den 16 december 2020

om förnyelse av det tillfälliga kravet om en sänkning av tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för ett företag vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad för att kräva att fysiska eller juridiska personer som har sådana korta nettopositioner ska anmäla detta till de behöriga myndigheterna över ett visst tröskelvärde i enlighet med artikel 28.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012

EUROPEISKA VÄRDEPAPPERS- OCH MARKNADSMYNDIGHETENS TILLSYNSSTYRELSE HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt bilaga IX,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (1), särskilt artiklarna 9.5, 43.1 och 44.1,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 av den 14 mars 2012 om blankning och vissa aspekter av kreditswappar (2), särskilt artikel 28.1,

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 918/2012 av den 5 juli 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 om blankning och vissa aspekter av kreditswappar vad gäller definitioner, beräkning av korta nettopositioner, statskreditswappar med täckning, tröskelvärden för anmälan, likviditetströskelvärden för upphävande av restriktioner, avsevärt prisfall för finansiella instrument och ogynnsamma händelser (3), särskilt artikel 24,

med beaktande av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens beslut (EU) 2020/525 av den 16 mars 2020 om en tillfällig sänkning av tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för ett företag vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad över ett visst tröskelvärde för att kräva att fysiska eller juridiska personer som har sådana korta nettopositioner ska anmäla detta till de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 28.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 (4),

med beaktande av Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens beslut (EU) 2020/1123 av den 10 juni 2020 om förnyelse av det tillfälliga kravet om en tillfällig sänkning av tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för ett företag vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad för att kräva att fysiska eller juridiska personer som har sådana korta nettopositioner ska anmäla detta till de behöriga myndigheterna över ett visst tröskelvärde i enlighet med artikel 28.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 (5) och Europeiska värdepappers- och marknadsmyndighetens beslut (EU) 2020/1689 av den 16 september 2020 om förnyelse av det tillfälliga kravet om en tillfällig sänkning av tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för ett företag vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad för att kräva att fysiska eller juridiska personer som har sådana korta nettopositioner ska anmäla detta till de behöriga myndigheterna över ett visst tröskelvärde i enlighet med artikel 28.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 (6), och

av följande skäl:

1.   INLEDNING

INLEDNING

| (1) | Med beslut (EU) 2020/525 krävde Esma att fysiska eller juridiska personer med korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för företag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad ska anmäla information om varje sådan position till de behöriga myndigheterna om positionen uppnår, överstiger eller understiger 0,1 procent av det emitterade aktiekapitalet i enlighet med artikel 28.1 a i förordning (EU) nr 236/2012. |
| --- | --- |

(1)

Med beslut (EU) 2020/525 krävde Esma att fysiska eller juridiska personer med korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för företag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad ska anmäla information om varje sådan position till de behöriga myndigheterna om positionen uppnår, överstiger eller understiger 0,1 procent av det emitterade aktiekapitalet i enlighet med artikel 28.1 a i förordning (EU) nr 236/2012.

| (2) | Den åtgärd som infördes genom Esmas beslut (EU) 2020/525 var nödvändig för att de nationella behöriga myndigheterna och Esma skulle kunna övervaka de korta nettopositioner som marknadsaktörerna har ingått i aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, på grund av de exceptionella förhållandena på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

(2)

Den åtgärd som infördes genom Esmas beslut (EU) 2020/525 var nödvändig för att de nationella behöriga myndigheterna och Esma skulle kunna övervaka de korta nettopositioner som marknadsaktörerna har ingått i aktier som är upptagna till handel på en reglerad marknad, på grund av de exceptionella förhållandena på finansmarknaderna.

| (3) | Med beslut (EU) 2020/1123 och beslut (EU) 2020/1689 förnyade Esma det tillfälliga kravet eftersom utsikterna för en framtida återhämtning fortsatte att vara osäkra, trots en partiell återhämtning på EU:s finansmarknader från de förluster som registrerats sedan pandemins utbrott, och eftersom situationen fortfarande medförde hot mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet och mot det finansiella systemets stabilitet samt EU-omfattande konsekvenser. |
| --- | --- |

(3)

Med beslut (EU) 2020/1123 och beslut (EU) 2020/1689 förnyade Esma det tillfälliga kravet eftersom utsikterna för en framtida återhämtning fortsatte att vara osäkra, trots en partiell återhämtning på EU:s finansmarknader från de förluster som registrerats sedan pandemins utbrott, och eftersom situationen fortfarande medförde hot mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet och mot det finansiella systemets stabilitet samt EU-omfattande konsekvenser.

| (4) | I enlighet med artikel 28.10 i förordning (EU) nr 236/2012 måste Esma ompröva denna åtgärd med lämpliga intervall och minst var tredje månad. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 28.10 i förordning (EU) nr 236/2012 måste Esma ompröva denna åtgärd med lämpliga intervall och minst var tredje månad.

| (5) | Esma genomförde denna omprövning baserat på en analys av resultatindikatorer, inbegripet priser, volatilitet, index för kreditswappsspread, samt utvecklingen av korta nettopositioner, särskilt dem mellan 0,1 och 0,2 procent. I enlighet med den utförda analysen har Esma beslutat att förnya åtgärden med ytterligare tre månader. |
| --- | --- |

(5)

Esma genomförde denna omprövning baserat på en analys av resultatindikatorer, inbegripet priser, volatilitet, index för kreditswappsspread, samt utvecklingen av korta nettopositioner, särskilt dem mellan 0,1 och 0,2 procent. I enlighet med den utförda analysen har Esma beslutat att förnya åtgärden med ytterligare tre månader.

2.   ÅTGÄRDENS MÖJLIGHET ATT AVVÄRJA RELEVANTA HOT OCH GRÄNSÖVERSKRIDANDE KONSEKVENSER (ARTIKEL 28.2 a I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

Å

a)   Hot mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet

Hot mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet

| (6) | Esma anser att i den aktuella situationen, som starkt påverkas av utvecklingen av covid-19-pandemin och av den relaterade osäkerheten, bör identifiering av risker för korrekt funktion och integritet med avseende på EU:s finansmarknader grunda sig på analysen av den övergripande makroekonomiska miljön i kombination med finansmarknadernas utveckling. |
| --- | --- |

(6)

Esma anser att i den aktuella situationen, som starkt påverkas av utvecklingen av covid-19-pandemin och av den relaterade osäkerheten, bör identifiering av risker för korrekt funktion och integritet med avseende på EU:s finansmarknader grunda sig på analysen av den övergripande makroekonomiska miljön i kombination med finansmarknadernas utveckling.

| (7) | Vad gäller den makroekonomiska miljön fortsätter covid-19-pandemin att ha en negativ inverkan på realekonomin där de allmänna utsikterna för en framtida återhämtning förblir osäkra, trots den senaste tidens positiva utvecklingar beträffande vacciner i och utanför EU. Den oro som Esma uttryckte i sitt tidigare beslut avseende en möjlig ökning av antalet covid-19-fall har förverkligats och denna ökning har lett till en andra smittovåg. Relaterade uppgifter om nya fall, sjukhusinläggningar, behov av intensivvård och dödsfall är jämförbara med eller till och med värre än i mars och april. |
| --- | --- |

(7)

Vad gäller den makroekonomiska miljön fortsätter covid-19-pandemin att ha en negativ inverkan på realekonomin där de allmänna utsikterna för en framtida återhämtning förblir osäkra, trots den senaste tidens positiva utvecklingar beträffande vacciner i och utanför EU. Den oro som Esma uttryckte i sitt tidigare beslut avseende en möjlig ökning av antalet covid-19-fall har förverkligats och denna ökning har lett till en andra smittovåg. Relaterade uppgifter om nya fall, sjukhusinläggningar, behov av intensivvård och dödsfall är jämförbara med eller till och med värre än i mars och april.

| (8) | Som följd vidtogs ett antal åtgärder för att begränsa spridningen i hela EU, från lokala nedstängningar och utegångsförbud till nationella nedstängningar. Precis som vid pandemins första smittovåg förväntas det att dessa åtgärder kommer att påverka nationella ekonomier på såväl kort som lång sikt. |
| --- | --- |

(8)

Som följd vidtogs ett antal åtgärder för att begränsa spridningen i hela EU, från lokala nedstängningar och utegångsförbud till nationella nedstängningar. Precis som vid pandemins första smittovåg förväntas det att dessa åtgärder kommer att påverka nationella ekonomier på såväl kort som lång sikt.

| (9) | I detta avseende anger Europeiska kommissionens höstprognos för den ekonomiska utvecklingen i EU (7) att den årliga BNP i fasta priser i euroområdet under 2020 kommer att minska med 7,8 procent, med en betydlig variation mellan olika medlemsstater. BNP i euroområdet och i EU förväntas inte kunna återhämta sig förrän slutet av 2022 (8). |
| --- | --- |

(9)

I detta avseende anger Europeiska kommissionens höstprognos för den ekonomiska utvecklingen i EU (7) att den årliga BNP i fasta priser i euroområdet under 2020 kommer att minska med 7,8 procent, med en betydlig variation mellan olika medlemsstater. BNP i euroområdet och i EU förväntas inte kunna återhämta sig förrän slutet av 2022 (8).

7

8

| (10) | Vidare förväntas det att arbetslöshetsnivån under 2020 når 8,3 procent i euroområdet (7,7 procent i EU) och att den kommer att öka ytterligare under 2021 (9). |
| --- | --- |

(10)

Vidare förväntas det att arbetslöshetsnivån under 2020 når 8,3 procent i euroområdet (7,7 procent i EU) och att den kommer att öka ytterligare under 2021 (9).

9

| (11) | Beträffande finansmarknaders utveckling har de positiva nyheterna om utveckling och effektivitet avseende vacciner nyligen bidragit till en väsentlig förbättring i marknadsvärderingar och andra relaterade parametrar: mellan den 6 november – handelsdagen före den första positiva nyheten om en vaccinkandidat (10) – och den 2 december 2020 steg indexen STOXX EUROPE 800 exkl. Schweiz och Eurostoxx 50 med 8,7 procent respektive 9,9 procent och denna trend följdes av större nationella index som steg i genomsnitt med 10 procent. |
| --- | --- |

(11)

Beträffande finansmarknaders utveckling har de positiva nyheterna om utveckling och effektivitet avseende vacciner nyligen bidragit till en väsentlig förbättring i marknadsvärderingar och andra relaterade parametrar: mellan den 6 november – handelsdagen före den första positiva nyheten om en vaccinkandidat (10) – och den 2 december 2020 steg indexen STOXX EUROPE 800 exkl. Schweiz och Eurostoxx 50 med 8,7 procent respektive 9,9 procent och denna trend följdes av större nationella index som steg i genomsnitt med 10 procent.

10

| (12) | Om man emellertid använder resultatet för indexet Eurostoxx 50 som referens är dess prisåterhämtning (–8 procent jämfört med februari) väsentligt svagare jämfört med andra index såsom NIKKEI 225 (+14,1 procent jämfört med februari), S&P 500 (+8,6 procent jämfört med februari) eller CSI 300 (+22,3 procent jämfört med februari) [Figur 1]. |
| --- | --- |

(12)

Om man emellertid använder resultatet för indexet Eurostoxx 50 som referens är dess prisåterhämtning (–8 procent jämfört med februari) väsentligt svagare jämfört med andra index såsom NIKKEI 225 (+14,1 procent jämfört med februari), S&P 500 (+8,6 procent jämfört med februari) eller CSI 300 (+22,3 procent jämfört med februari) [Figur 1].

| (13) | När man tittar särskilt på banksektorn så är förlusterna för STOXX Europe Total Market Banks (ref. Europeiska banker) 22 procent den 2 december 2020 jämfört med den 20 februari, vilket är en förbättring jämfört med minskningen på 37 procent som registrerades i september (figur 1). Vid analys av aktiepriser för några av de större europeiska kreditinstituten (i Tyskland, Spanien, Italien och Frankrike) ligger prisminskningar mellan 3,41 procent och 42,62 procent. Trots förbättringen jämfört med de prisminskningar som registrerades under perioden februari–september (mellan 10 procent och 59 procent) tyder dessa uppgifter på en svaghet i banksektorn. |
| --- | --- |

(13)

När man tittar särskilt på banksektorn så är förlusterna för STOXX Europe Total Market Banks (ref. Europeiska banker) 22 procent den 2 december 2020 jämfört med den 20 februari, vilket är en förbättring jämfört med minskningen på 37 procent som registrerades i september (figur 1). Vid analys av aktiepriser för några av de större europeiska kreditinstituten (i Tyskland, Spanien, Italien och Frankrike) ligger prisminskningar mellan 3,41 procent och 42,62 procent. Trots förbättringen jämfört med de prisminskningar som registrerades under perioden februari–september (mellan 10 procent och 59 procent) tyder dessa uppgifter på en svaghet i banksektorn.

| (14) | Dessutom kvarstår risken för frikoppling mellan tillgångsvärdering och grundläggande ekonomiska faktorer, vilket ger upphov till frågor kring marknadsåterhämtningens fortsatta hållbarhet (11). Såsom visas i Esmas riskkartläggning av den 11 november 2020 (12) kommer den vidare omfattningen för förverkligandet av dessa risker att kritiskt bero på tre drivkrafter: pandemins ekonomiska effekt, marknadens förväntningar på monetära och finanspolitiska stödåtgärder samt eventuell förekomst av ytterligare externa händelser i den redan utsatta globala miljön. |
| --- | --- |

(14)

Dessutom kvarstår risken för frikoppling mellan tillgångsvärdering och grundläggande ekonomiska faktorer, vilket ger upphov till frågor kring marknadsåterhämtningens fortsatta hållbarhet (11). Såsom visas i Esmas riskkartläggning av den 11 november 2020 (12) kommer den vidare omfattningen för förverkligandet av dessa risker att kritiskt bero på tre drivkrafter: pandemins ekonomiska effekt, marknadens förväntningar på monetära och finanspolitiska stödåtgärder samt eventuell förekomst av ytterligare externa händelser i den redan utsatta globala miljön.

11

12

| (15) | Samtidigt finns det andra positiva tecken på finansmarknaderna. Tillförsikten som härrör från vaccinutvecklingen återspeglas även i utvecklingen av kreditswappsspreadar, avkastningar på statsobligationer och volatilitet. |
| --- | --- |

(15)

Samtidigt finns det andra positiva tecken på finansmarknaderna. Tillförsikten som härrör från vaccinutvecklingen återspeglas även i utvecklingen av kreditswappsspreadar, avkastningar på statsobligationer och volatilitet.

| (16) | Kreditswappsspreadar för europeiska företag förblir fem baspunkter över de nivåer som observerades i februari 2020 (värden som liknar dem som anges i Esmas beslut (EU) nr 2020/1689) medan kreditswappsspreadarna för European high yield, European financials och European financials subordinate uppvisar minskningar på 39,6 respektive 25 baspunkter jämfört med de värden som ligger bakom Esmas beslut (EU) nr 2020/1689 (figur 1). |
| --- | --- |

(16)

Kreditswappsspreadar för europeiska företag förblir fem baspunkter över de nivåer som observerades i februari 2020 (värden som liknar dem som anges i Esmas beslut (EU) nr 2020/1689) medan kreditswappsspreadarna för European high yield, European financials och European financials subordinate uppvisar minskningar på 39,6 respektive 25 baspunkter jämfört med de värden som ligger bakom Esmas beslut (EU) nr 2020/1689 (figur 1).

| (17) | Avkastningar på 10-åriga statsobligationer förefaller samtidigt att ha minskat: avkastningar på 10-åriga statsobligationer i Tyskland, Spanien, Frankrike och Italien visar en genomsnittlig minskning på 14 baspunkter jämfört med nivåerna för den 20 februari (figur 1). |
| --- | --- |

(17)

Avkastningar på 10-åriga statsobligationer förefaller samtidigt att ha minskat: avkastningar på 10-åriga statsobligationer i Tyskland, Spanien, Frankrike och Italien visar en genomsnittlig minskning på 14 baspunkter jämfört med nivåerna för den 20 februari (figur 1).

| (18) | Vad gäller den implicita volatiliteten så minskar den kontinuerligt men förblir mycket känslig för marknadsnyheter. Volatiliteten uppmätt av VSTOXX (13) förblir hög jämfört med februari 2020 (+8 procent) och även VIX (14) för den 2 december 2020 är fortfarande +5 procent jämfört med februari 2020 (figur 1). |
| --- | --- |

(18)

Vad gäller den implicita volatiliteten så minskar den kontinuerligt men förblir mycket känslig för marknadsnyheter. Volatiliteten uppmätt av VSTOXX (13) förblir hög jämfört med februari 2020 (+8 procent) och även VIX (14) för den 2 december 2020 är fortfarande +5 procent jämfört med februari 2020 (figur 1).

13

14

| (19) | Procentandelen aktier med korta nettopositioner mellan 0,1 och 0,2 procent har inte minskat betydligt sedan mars 2020 och förblir i genomsnitt 12 procent över de samlade korta nettopositionerna på samma sätt som i september (15) (då den var 13 procent) (figur 6). |
| --- | --- |

(19)

Procentandelen aktier med korta nettopositioner mellan 0,1 och 0,2 procent har inte minskat betydligt sedan mars 2020 och förblir i genomsnitt 12 procent över de samlade korta nettopositionerna på samma sätt som i september (15) (då den var 13 procent) (figur 6).

15

| (20) | Såsom redan angetts i Esmas tidigare beslut har den lägre rapporteringströskeln visat att korta nettopositioner mellan 0,1 procent och 0,2 procent i vissa länder representerar en väsentlig procentandel av de samlade rapporterade korta nettopositionerna. Slutsatsen kan därför dras att procentandelen korta nettopositioner på mellan 0,1 och 0,2 procent som behövde rapporteras på grund av det tillfälliga lägre tröskelvärdet för anmälan fortsätter att vara en relevant andel av de samlade korta nettopositionerna och har starkt informationsvärde för tillsynsmyndigheter i den aktuella situationen. |
| --- | --- |

(20)

Såsom redan angetts i Esmas tidigare beslut har den lägre rapporteringströskeln visat att korta nettopositioner mellan 0,1 procent och 0,2 procent i vissa länder representerar en väsentlig procentandel av de samlade rapporterade korta nettopositionerna. Slutsatsen kan därför dras att procentandelen korta nettopositioner på mellan 0,1 och 0,2 procent som behövde rapporteras på grund av det tillfälliga lägre tröskelvärdet för anmälan fortsätter att vara en relevant andel av de samlade korta nettopositionerna och har starkt informationsvärde för tillsynsmyndigheter i den aktuella situationen.

| (21) | Den övergripande miljön fortsätter att vara utsatt trots de senaste prisökningarna i nyckelsektorer: ett antal osäkerheter beträffande covid-19-pandemins utveckling och dess effekt på det övergripande makroekonomiska scenariot kvarstår. |
| --- | --- |

(21)

Den övergripande miljön fortsätter att vara utsatt trots de senaste prisökningarna i nyckelsektorer: ett antal osäkerheter beträffande covid-19-pandemins utveckling och dess effekt på det övergripande makroekonomiska scenariot kvarstår.

| (22) | Esma noterar att risken för frikoppling mellan tillgångsvärde och underliggande grundläggande ekonomiska faktorer kan uppstå inte bara vid ökning av aktiekurser utan någon tydlig underliggande ekonomisk tillväxtutsikt, utan även om marknader överreagerar på nyheter och hamnar i omotiverade nedåtgående spiraler. |
| --- | --- |

(22)

Esma noterar att risken för frikoppling mellan tillgångsvärde och underliggande grundläggande ekonomiska faktorer kan uppstå inte bara vid ökning av aktiekurser utan någon tydlig underliggande ekonomisk tillväxtutsikt, utan även om marknader överreagerar på nyheter och hamnar i omotiverade nedåtgående spiraler.

| (23) | Trots utvecklingen den senaste tiden håller covid-19-krisens långsiktiga effekter på ekonomin och i allmänhet fortfarande på att visa sig. I Europeiska kommissionens höstprognos för den ekonomiska utvecklingen i EU framträder i synnerhet två alternativa scenarier (16) (”det positiva scenariot” och ”det negativa scenariot”) som motiveras av den ovanliga osäkerhetsnivån kring pandemins utveckling och de åtgärder som vidtagits för att hindra dess spridning. |
| --- | --- |

(23)

Trots utvecklingen den senaste tiden håller covid-19-krisens långsiktiga effekter på ekonomin och i allmänhet fortfarande på att visa sig. I Europeiska kommissionens höstprognos för den ekonomiska utvecklingen i EU framträder i synnerhet två alternativa scenarier (16) (”det positiva scenariot” och ”det negativa scenariot”) som motiveras av den ovanliga osäkerhetsnivån kring pandemins utveckling och de åtgärder som vidtagits för att hindra dess spridning.

16

| (24) | Såsom beskrivits ovan har korta nettopositioner inte minskat betydligt och den implicita volatiliteten har visat sig vara känslig för nya händelser, trots att den är lägre än den som analyserades för beslut (EU) nr 2020/1689. |
| --- | --- |

(24)

Såsom beskrivits ovan har korta nettopositioner inte minskat betydligt och den implicita volatiliteten har visat sig vara känslig för nya händelser, trots att den är lägre än den som analyserades för beslut (EU) nr 2020/1689.

| (25) | En sådan utsatt miljö för ekonomin och marknaden gör det troligare att blankningstrycket kan inleda eller förvärra en eventuell negativ utveckling de kommande månaderna, vilket i sin tur kan ha en negativ effekt på marknadsförtroendet eller prisbestämningsmekanismens integritet. Esma anser att kombinationen av de ovan beskrivna förhållandena utgör ett allvarligt hot mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet. |
| --- | --- |

(25)

En sådan utsatt miljö för ekonomin och marknaden gör det troligare att blankningstrycket kan inleda eller förvärra en eventuell negativ utveckling de kommande månaderna, vilket i sin tur kan ha en negativ effekt på marknadsförtroendet eller prisbestämningsmekanismens integritet. Esma anser att kombinationen av de ovan beskrivna förhållandena utgör ett allvarligt hot mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet.

b)   Hot mot stabiliteten i hela eller en del av det finansiella systemet i unionen

Hot mot stabiliteten i hela eller en del av det finansiella systemet i unionen

| (26) | Såsom ECB förklarade i sin översyn av den finansiella stabiliteten (17) är finansiell stabilitet en situation där det finansiella systemet – som består av finansiella intermediärer, marknader och marknadsinfrastrukturer – klarar av att stå emot chocker och finansiella obalanser. |
| --- | --- |

(26)

Såsom ECB förklarade i sin översyn av den finansiella stabiliteten (17) är finansiell stabilitet en situation där det finansiella systemet – som består av finansiella intermediärer, marknader och marknadsinfrastrukturer – klarar av att stå emot chocker och finansiella obalanser.

17

| (27) | Covid-19-pandemin fortsätter att ha en mycket stark inverkan på EU:s realekonomi. Såsom nämnts ovan har Esma i sin riskkartläggning av den 11 november 2020 angett att EU:s finansmarknader fortsatte att återhämta sig under det tredje kvartalet 2020 men att de fortfarande är mycket känsliga och att potentialen för en plötslig omsvängning i investerares riskbedömning är den viktigaste risken för EU:s finansmarknader för närvarande, vilket är skälet till att Esma vidmakthåller sin riskbedömning. |
| --- | --- |

(27)

Covid-19-pandemin fortsätter att ha en mycket stark inverkan på EU:s realekonomi. Såsom nämnts ovan har Esma i sin riskkartläggning av den 11 november 2020 angett att EU:s finansmarknader fortsatte att återhämta sig under det tredje kvartalet 2020 men att de fortfarande är mycket känsliga och att potentialen för en plötslig omsvängning i investerares riskbedömning är den viktigaste risken för EU:s finansmarknader för närvarande, vilket är skälet till att Esma vidmakthåller sin riskbedömning.

| (28) | I punkt 2.a ovan finns ytterligare information om övergripande resultat inom bank- och finansmarknaderna. |
| --- | --- |

(28)

I punkt 2.a ovan finns ytterligare information om övergripande resultat inom bank- och finansmarknaderna.

| (29) | Inverkan av covid-19 har satt EU:s ekonomi och dess finansmarknader i en känslig situation där vidare prisminskningar som orsakas eller förvärras av blankningsstrategier kan få mycket skadliga följder. |
| --- | --- |

(29)

Inverkan av covid-19 har satt EU:s ekonomi och dess finansmarknader i en känslig situation där vidare prisminskningar som orsakas eller förvärras av blankningsstrategier kan få mycket skadliga följder.

| (30) | I den ännu ovissa situationen anser Esma att det betydande säljtrycket och den ovanliga volatiliteten i aktiepriset kan förstärkas av olika faktorer, bland annat av ett ökande antal marknadsaktörer som ägnar sig åt blankning och skapandet av betydande korta nettopositioner. |
| --- | --- |

(30)

I den ännu ovissa situationen anser Esma att det betydande säljtrycket och den ovanliga volatiliteten i aktiepriset kan förstärkas av olika faktorer, bland annat av ett ökande antal marknadsaktörer som ägnar sig åt blankning och skapandet av betydande korta nettopositioner.

| (31) | Såsom nämnts ovan har procentandelen aktier med korta nettopositioner mellan 0,1 och 0,2 procent inte minskat betydligt sedan mars 2020 (figur 6). |
| --- | --- |

(31)

Såsom nämnts ovan har procentandelen aktier med korta nettopositioner mellan 0,1 och 0,2 procent inte minskat betydligt sedan mars 2020 (figur 6).

| (32) | De utspridda prisförlusterna för kreditinstitut, som utgjorde en av parametrarna för förnyelsebeslutet i juni och september, har förbättrats jämfört med september men är fortfarande –22 procent jämfört med februari 2020 (figur 1). Detta visar att vissa kreditinstitut som i vissa fall är systemviktiga fortfarande är potentiellt känsliga för blankningsstrategier och för skapandet av betydande korta nettopositioner, oavsett om dessa strategier och positioner får stöd av grundläggande information. |
| --- | --- |

(32)

De utspridda prisförlusterna för kreditinstitut, som utgjorde en av parametrarna för förnyelsebeslutet i juni och september, har förbättrats jämfört med september men är fortfarande –22 procent jämfört med februari 2020 (figur 1). Detta visar att vissa kreditinstitut som i vissa fall är systemviktiga fortfarande är potentiellt känsliga för blankningsstrategier och för skapandet av betydande korta nettopositioner, oavsett om dessa strategier och positioner får stöd av grundläggande information.

| (33) | Risken kvarstår att ansamlingen av blankningsstrategier och skapandet av betydande korta nettopositioner kan leda till oreglerade nedåtgående prisspiraler för vissa emittenter, med potentiella spridningseffekter i samma medlemsstat eller inom hela EU, vilket i sin tur kan riskera finanssystemet i en eller flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(33)

Risken kvarstår att ansamlingen av blankningsstrategier och skapandet av betydande korta nettopositioner kan leda till oreglerade nedåtgående prisspiraler för vissa emittenter, med potentiella spridningseffekter i samma medlemsstat eller inom hela EU, vilket i sin tur kan riskera finanssystemet i en eller flera medlemsstater.

| (34) | Trots den delvisa återhämtningen på vissa EU-medlemsstaters finansmarknader kvarstår de ovannämnda osäkerheterna beträffande utvecklingen av covid-19 och dess effekt på EU:s ekonomi, vilket gör den ovannämnda oron över en potentiell frikoppling mellan tillgångsvärdering och de grundläggande ekonomiska faktorerna samt över hållbarheten för den senaste tidens återhämtning på finansmarknaderna ännu mer relevant. |
| --- | --- |

(34)

Trots den delvisa återhämtningen på vissa EU-medlemsstaters finansmarknader kvarstår de ovannämnda osäkerheterna beträffande utvecklingen av covid-19 och dess effekt på EU:s ekonomi, vilket gör den ovannämnda oron över en potentiell frikoppling mellan tillgångsvärdering och de grundläggande ekonomiska faktorerna samt över hållbarheten för den senaste tidens återhämtning på finansmarknaderna ännu mer relevant.

| (35) | Esma anser därför att de aktuella marknadsomständigheterna fortfarande utgör ett allvarligt hot mot stabiliteten i det finansiella systemet i unionen. |
| --- | --- |

(35)

Esma anser därför att de aktuella marknadsomständigheterna fortfarande utgör ett allvarligt hot mot stabiliteten i det finansiella systemet i unionen.

c)   Gränsöverskridande konsekvenser

Gränsöverskridande konsekvenser

| (36) | En ytterligare förutsättning för att Esma ska kunna vidta denna åtgärd är att de identifierade hoten har gränsöverskridande konsekvenser. |
| --- | --- |

(36)

En ytterligare förutsättning för att Esma ska kunna vidta denna åtgärd är att de identifierade hoten har gränsöverskridande konsekvenser.

| (37) | Såsom beskrivs ovan har aktiemarknaderna i EU, med beaktande av både nationella och alleuropeiska index, inte helt återhämtat sig från de kraftiga prisfall som observerades i mars. |
| --- | --- |

(37)

Såsom beskrivs ovan har aktiemarknaderna i EU, med beaktande av både nationella och alleuropeiska index, inte helt återhämtat sig från de kraftiga prisfall som observerades i mars.

| (38) | Eftersom de finansiella marknaderna i de flesta av EU:s medlemsstater påverkas av dessa hot, om än i olika grad, fortsätter de gränsöverskridande konsekvenserna att vara särskilt allvarliga när sammanflätningen av EU:s finansmarknader ökar sannolikheten för en potentiell spridning eller smittorisker över marknaderna vid blankningstryck. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom de finansiella marknaderna i de flesta av EU:s medlemsstater påverkas av dessa hot, om än i olika grad, fortsätter de gränsöverskridande konsekvenserna att vara särskilt allvarliga när sammanflätningen av EU:s finansmarknader ökar sannolikheten för en potentiell spridning eller smittorisker över marknaderna vid blankningstryck.

| (39) | Esma anser därför att de hot mot marknadens integritet, korrekta funktion och finansiella stabilitet som beskrivs ovan har gränsöverskridande konsekvenser. Med tanke på covid-19-krisens karaktär påverkar de i själva verket hela EU. |
| --- | --- |

(39)

Esma anser därför att de hot mot marknadens integritet, korrekta funktion och finansiella stabilitet som beskrivs ovan har gränsöverskridande konsekvenser. Med tanke på covid-19-krisens karaktär påverkar de i själva verket hela EU.

3.   INGEN BEHÖRIG MYNDIGHET HAR VIDTAGIT ÅTGÄRDER FÖR ATT AVVÄRJA HOTET ELLER EN ELLER FLERA AV DE BEHÖRIGA MYNDIGHETERNA HAR VIDTAGIT ÅTGÄRDER SOM INTE I TILLRÄCKLIG UTSTRÄCKNING AVVÄRJER HOTET (ARTIKEL 28.2 b I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

INGEN BEHÖRIG MYNDIGHET HAR VIDTAGIT ÅTGÄRDER FÖR ATT AVVÄRJA HOTET ELLER EN ELLER FLERA AV DE BEHÖRIGA MYNDIGHETERNA HAR VIDTAGIT ÅTGÄRDER SOM INTE I TILLRÄCKLIG UTSTRÄCKNING AVVÄRJER HOTET (ARTIKEL 28.2 b I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

| (40) | En ytterligare förutsättning för att Esma ska kunna anta åtgärden i detta beslut är att en behörig myndighet eller flera behöriga myndigheter inte har vidtagit åtgärder för att avvärja hotet eller att de åtgärder som vidtagits för att avvärja hotet inte är tillräckliga. |
| --- | --- |

(40)

En ytterligare förutsättning för att Esma ska kunna anta åtgärden i detta beslut är att en behörig myndighet eller flera behöriga myndigheter inte har vidtagit åtgärder för att avvärja hotet eller att de åtgärder som vidtagits för att avvärja hotet inte är tillräckliga.

| (41) | Den oro över marknadens integritet, korrekta funktion och finansiella stabilitet som beskrivs i Esmas beslut nr 2020/525 har lett till att vissa nationella behöriga myndigheter har vidtagit nationella åtgärder för att begränsa blankningen av aktier i Spanien, Frankrike, Österrike, Belgien, Grekland och Italien (18), vilka avslutades den 18 maj. |
| --- | --- |

(41)

Den oro över marknadens integritet, korrekta funktion och finansiella stabilitet som beskrivs i Esmas beslut nr 2020/525 har lett till att vissa nationella behöriga myndigheter har vidtagit nationella åtgärder för att begränsa blankningen av aktier i Spanien, Frankrike, Österrike, Belgien, Grekland och Italien (18), vilka avslutades den 18 maj.

18

| (42) | Efter det att dessa tillfälliga åtgärder avslutades eller togs bort har inga fler åtgärder baserade på förordning (EU) nr 236/2012 vidtagits i EU, och på det datum då detta beslut fattas finns inga sådana åtgärder i kraft. |
| --- | --- |

(42)

Efter det att dessa tillfälliga åtgärder avslutades eller togs bort har inga fler åtgärder baserade på förordning (EU) nr 236/2012 vidtagits i EU, och på det datum då detta beslut fattas finns inga sådana åtgärder i kraft.

| (43) | Vid tidpunkten för antagande av detta beslut har inga behöriga myndigheter vidtagit åtgärder för att öka sin insyn i hur verksamheten med korta nettopositioner utvecklas genom att inrätta lägre tröskelvärden för rapportering, då de kan åberopa beslut (EU) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

Vid tidpunkten för antagande av detta beslut har inga behöriga myndigheter vidtagit åtgärder för att öka sin insyn i hur verksamheten med korta nettopositioner utvecklas genom att inrätta lägre tröskelvärden för rapportering, då de kan åberopa beslut (EU) 2020/1123.

| (44) | Nödvändigheten av en ökad insyn i korta nettopositioner är ännu mer överhängande i ett sammanhang där de ovan nämnda restriktionerna som infördes enligt artikel 20 i förordning (EU) nr 236/2012 inte längre tillämpas och osäkerheten avseende den långvariga inverkan av covid-19 som beskrivs ovan kvarstår. Eftersom blankning och transaktioner med motsvarande effekt inte längre är föremål för andra externa begränsningar, måste nationella behöriga myndigheter inom hela EU i förväg kunna fastställa om korta nettopositioner skapas i en omfattning som kan leda till de hot mot finansiella marknader och finansiell stabilitet som beskrivs ovan, och som visar sig och förvärras genom blankningstryck. |
| --- | --- |

(44)

Nödvändigheten av en ökad insyn i korta nettopositioner är ännu mer överhängande i ett sammanhang där de ovan nämnda restriktionerna som infördes enligt artikel 20 i förordning (EU) nr 236/2012 inte längre tillämpas och osäkerheten avseende den långvariga inverkan av covid-19 som beskrivs ovan kvarstår. Eftersom blankning och transaktioner med motsvarande effekt inte längre är föremål för andra externa begränsningar, måste nationella behöriga myndigheter inom hela EU i förväg kunna fastställa om korta nettopositioner skapas i en omfattning som kan leda till de hot mot finansiella marknader och finansiell stabilitet som beskrivs ovan, och som visar sig och förvärras genom blankningstryck.

| (45) | Mot bakgrund av de ovan nämnda hoten som berör hela EU står det fortfarande klart att den information som de nationella behöriga myndigheterna tagit emot under det vanliga tröskelvärdet för rapportering som fastställs i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 236/2012 inte är tillräcklig under de nuvarande ansträngda marknadsförhållandena. Esma anser att upprätthållandet av det lägre tröskelvärdet för rapportering bör säkerställa att alla nationella behöriga myndigheter i EU och Esma får tillgång till bästa möjliga tillgängliga uppgifter för att övervaka marknadstrender och förbereda sig på att vidta ytterligare åtgärder vid behov. |
| --- | --- |

(45)

Mot bakgrund av de ovan nämnda hoten som berör hela EU står det fortfarande klart att den information som de nationella behöriga myndigheterna tagit emot under det vanliga tröskelvärdet för rapportering som fastställs i artikel 5.2 i förordning (EU) nr 236/2012 inte är tillräcklig under de nuvarande ansträngda marknadsförhållandena. Esma anser att upprätthållandet av det lägre tröskelvärdet för rapportering bör säkerställa att alla nationella behöriga myndigheter i EU och Esma får tillgång till bästa möjliga tillgängliga uppgifter för att övervaka marknadstrender och förbereda sig på att vidta ytterligare åtgärder vid behov.

4.   ÅTGÄRDEN AVVÄRJER HOTEN I BETYDANDE GRAD ELLER FÖRBÄTTRAR NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETERS FÖRMÅGA ATT ÖVERVAKA HOTEN (ARTIKEL 28.3 a I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

ÅTGÄRDEN AVVÄRJER HOTEN I BETYDANDE GRAD ELLER FÖRBÄTTRAR NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETERS FÖRMÅGA ATT ÖVERVAKA HOTEN (ARTIKEL 28.3 a I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

| (46) | Esma måste också beakta i vilken utsträckning den förnyade åtgärden i betydande grad avvärjer de fastställda hoten. |
| --- | --- |

(46)

Esma måste också beakta i vilken utsträckning den förnyade åtgärden i betydande grad avvärjer de fastställda hoten.

| (47) | Nedan har Esma analyserat huruvida den förnyade åtgärden i betydande grad skulle avvärja hoten mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet och mot finansiell stabilitet i unionen samt huruvida den skulle öka de behöriga myndigheters förmåga att övervaka hotet. |
| --- | --- |

(47)

Nedan har Esma analyserat huruvida den förnyade åtgärden i betydande grad skulle avvärja hoten mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet och mot finansiell stabilitet i unionen samt huruvida den skulle öka de behöriga myndigheters förmåga att övervaka hotet.

a)   Åtgärden avvärjer i betydande grad hotet mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet

Åtgärden avvärjer i betydande grad hotet mot de finansiella marknadernas korrekta funktion och integritet

| (48) | Under de ovan beskrivna förhållandena kan alla plötsliga ökningar av säljtrycket och marknadsvolatiliteten på grund av blankning och skapandet av korta positioner förstärka nedåtgående trender på finansmarknaderna. Medan blankning vid andra tillfällen kan spela en positiv roll när det gäller att fastställa det korrekta värdet av emittenter kan det under rådande marknadsförhållanden innebära ytterligare ett hot mot marknadernas korrekta funktion och integritet. |
| --- | --- |

(48)

Under de ovan beskrivna förhållandena kan alla plötsliga ökningar av säljtrycket och marknadsvolatiliteten på grund av blankning och skapandet av korta positioner förstärka nedåtgående trender på finansmarknaderna. Medan blankning vid andra tillfällen kan spela en positiv roll när det gäller att fastställa det korrekta värdet av emittenter kan det under rådande marknadsförhållanden innebära ytterligare ett hot mot marknadernas korrekta funktion och integritet.

| (49) | Mot bakgrund av den fortsatta nödsituationens tvärsektoriella inverkan, som påverkar en mängd olika aktier i hela unionen, kan i synnerhet alla plötsliga prisfall på aktier förvärras av ytterligare säljtryck som följer av blankning och ett ökat antal korta nettopositioner som, om de understiger de normala tröskelvärdena för anmälan till de nationella behöriga myndigheterna enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 236/2012, därför skulle förbli oupptäckta utan den förnyade åtgärden. |
| --- | --- |

(49)

Mot bakgrund av den fortsatta nödsituationens tvärsektoriella inverkan, som påverkar en mängd olika aktier i hela unionen, kan i synnerhet alla plötsliga prisfall på aktier förvärras av ytterligare säljtryck som följer av blankning och ett ökat antal korta nettopositioner som, om de understiger de normala tröskelvärdena för anmälan till de nationella behöriga myndigheterna enligt artikel 5 i förordning (EU) nr 236/2012, därför skulle förbli oupptäckta utan den förnyade åtgärden.

| (50) | Av dessa anledningar måste de nationella behöriga myndigheterna och Esma så snart som möjligt bli medvetna om marknadsaktörer som ägnar sig åt blankning och åt att skapa betydande korta nettopositioner för att, om nödvändigt, förebygga att dessa positioner blir signaler som leder till en kaskad av säljordrar och ett efterföljande betydande prisfall. |
| --- | --- |

(50)

Av dessa anledningar måste de nationella behöriga myndigheterna och Esma så snart som möjligt bli medvetna om marknadsaktörer som ägnar sig åt blankning och åt att skapa betydande korta nettopositioner för att, om nödvändigt, förebygga att dessa positioner blir signaler som leder till en kaskad av säljordrar och ett efterföljande betydande prisfall.

| (51) | Förnyelsen av åtgärden möter detta behov genom att föreskriva att fysiska och juridiska personer som har korta nettopositioner i aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad i fortsättningen bör rapportera till de nationella behöriga myndigheterna vid ett lägre tröskelvärde än vad som fastställts i artikel 5 i förordning (EU) nr 236/2012. |
| --- | --- |

(51)

Förnyelsen av åtgärden möter detta behov genom att föreskriva att fysiska och juridiska personer som har korta nettopositioner i aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad i fortsättningen bör rapportera till de nationella behöriga myndigheterna vid ett lägre tröskelvärde än vad som fastställts i artikel 5 i förordning (EU) nr 236/2012.

| (52) | Nationella behöriga myndigheter och Esma kommer således att kunna göra en adekvat bedömning av den föränderliga situationen, skilja mellan marknadsrörelser som leds av grundläggande information och dem som skulle kunna startas eller förvärras av blankning samt reagera om marknadernas integritet och korrekta funktion kräver striktare åtgärder. |
| --- | --- |

(52)

Nationella behöriga myndigheter och Esma kommer således att kunna göra en adekvat bedömning av den föränderliga situationen, skilja mellan marknadsrörelser som leds av grundläggande information och dem som skulle kunna startas eller förvärras av blankning samt reagera om marknadernas integritet och korrekta funktion kräver striktare åtgärder.

| (53) | Om inte denna åtgärd förnyas med ytterligare tre månader anser Esma att varken de nationella behöriga myndigheterna eller Esma skulle ha tillräcklig kapacitet att på ett adekvat sätt övervaka marknaden i den aktuella osäkra och utsatta miljön. Detta förstärks av den uppenbara frikopplingen mellan finansmarknadsresultatet och den underliggande ekonomiska verksamheten, tillsammans med covid-19-pandemins föränderliga karaktär. Dessa faktorer skulle kunna leda till ett plötsligt och betydande säljtryck och en ovanlig ytterligare volatilitet i priset på EU-aktier, vilket i sin tur kan förstärkas ytterligare av ansamlingen av korta positioner. |
| --- | --- |

(53)

Om inte denna åtgärd förnyas med ytterligare tre månader anser Esma att varken de nationella behöriga myndigheterna eller Esma skulle ha tillräcklig kapacitet att på ett adekvat sätt övervaka marknaden i den aktuella osäkra och utsatta miljön. Detta förstärks av den uppenbara frikopplingen mellan finansmarknadsresultatet och den underliggande ekonomiska verksamheten, tillsammans med covid-19-pandemins föränderliga karaktär. Dessa faktorer skulle kunna leda till ett plötsligt och betydande säljtryck och en ovanlig ytterligare volatilitet i priset på EU-aktier, vilket i sin tur kan förstärkas ytterligare av ansamlingen av korta positioner.

| (54) | Samtidigt finner Esma det lämpligt att bevara det tröskelvärde för offentliggörande som fastställs i artikel 6 i förordning (EU) nr 236/2012, vilket motsvarar 0,5 procent av företagets emitterade aktiekapital, eftersom en sänkning av detta tröskelvärde inte verkar nödvändig för att upprätthålla korrekt fungerande marknader och bemöta riskerna för den finansiella stabiliteten. Nationella behöriga myndigheter och Esma fortsätter att fortlöpande övervaka marknadsförhållandena och kommer att vidta fler åtgärder om så behövs. |
| --- | --- |

(54)

Samtidigt finner Esma det lämpligt att bevara det tröskelvärde för offentliggörande som fastställs i artikel 6 i förordning (EU) nr 236/2012, vilket motsvarar 0,5 procent av företagets emitterade aktiekapital, eftersom en sänkning av detta tröskelvärde inte verkar nödvändig för att upprätthålla korrekt fungerande marknader och bemöta riskerna för den finansiella stabiliteten. Nationella behöriga myndigheter och Esma fortsätter att fortlöpande övervaka marknadsförhållandena och kommer att vidta fler åtgärder om så behövs.

b)   Åtgärden avvärjer i betydande grad hotet mot stabiliteten i hela eller en del av det finansiella systemet i unionen

Åtgärden avvärjer i betydande grad hotet mot stabiliteten i hela eller en del av det finansiella systemet i unionen

| (55) | Såsom beskrivs ovan är minskningen av aktieindex sedan den 20 februari 2020 i vissa länder, trots den senaste tidens förbättring av marknadsresultat till följd av uppmuntrande nyheter om vaccinutveckling, fortfarande på samma nivåer som dem som registrerades i juni eller september 2020. Prisåterhämtningen i EU är dessutom betydligt svagare jämfört med andra globala ekonomiers resultat, t.ex. NIKKEI 225, S&P 500 eller CSI 300. Diverse riskfaktorer fortsätter att påverka många sektorer, till exempel förblir resultaten för finanssektorns aktier både svaga och kraftigt spridda på EU:s större kreditinstitut. I denna miljö kan blankning och skapandet av betydande korta nettopositioner förstärka säljtrycket och nedåtgående trender som i sin tur kan förvärra ett hot som kan få mycket skadliga effekter för den finansiella stabiliteten hos finansinstitut och företag inom andra sektorer. |
| --- | --- |

(55)

Såsom beskrivs ovan är minskningen av aktieindex sedan den 20 februari 2020 i vissa länder, trots den senaste tidens förbättring av marknadsresultat till följd av uppmuntrande nyheter om vaccinutveckling, fortfarande på samma nivåer som dem som registrerades i juni eller september 2020. Prisåterhämtningen i EU är dessutom betydligt svagare jämfört med andra globala ekonomiers resultat, t.ex. NIKKEI 225, S&P 500 eller CSI 300. Diverse riskfaktorer fortsätter att påverka många sektorer, till exempel förblir resultaten för finanssektorns aktier både svaga och kraftigt spridda på EU:s större kreditinstitut. I denna miljö kan blankning och skapandet av betydande korta nettopositioner förstärka säljtrycket och nedåtgående trender som i sin tur kan förvärra ett hot som kan få mycket skadliga effekter för den finansiella stabiliteten hos finansinstitut och företag inom andra sektorer.

| (56) | Mot denna bakgrund kan man anse att om åtgärden inte förnyas för ytterligare tre månader skulle nationella behöriga myndigheter och Esma drabbas av informationsbegränsningar som skulle inskränka deras förmåga att avvärja eventuella potentiella negativa effekter på ekonomin och följaktligen på den finansiella stabiliteten för hela unionen. |
| --- | --- |

(56)

Mot denna bakgrund kan man anse att om åtgärden inte förnyas för ytterligare tre månader skulle nationella behöriga myndigheter och Esma drabbas av informationsbegränsningar som skulle inskränka deras förmåga att avvärja eventuella potentiella negativa effekter på ekonomin och följaktligen på den finansiella stabiliteten för hela unionen.

| (57) | Esmas förnyade åtgärd att tillfälligt sänka tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner till de nationella behöriga myndigheterna tar därför effektivt itu med detta hot mot stabiliteten hos delar av eller i slutändan hela unionens finansiella system, genom att den minskar uppgiftsbegränsningar och ökar de nationella behöriga myndigheternas kapacitet att ta itu med hoten på ett tidigt stadium. |
| --- | --- |

(57)

Esmas förnyade åtgärd att tillfälligt sänka tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner till de nationella behöriga myndigheterna tar därför effektivt itu med detta hot mot stabiliteten hos delar av eller i slutändan hela unionens finansiella system, genom att den minskar uppgiftsbegränsningar och ökar de nationella behöriga myndigheternas kapacitet att ta itu med hoten på ett tidigt stadium.

c)   Förbättring av behöriga myndigheters förmåga att övervaka hotet

Förbättring av behöriga myndigheters förmåga att övervaka hotet

| (58) | Under vanliga marknadsförhållanden övervakar de nationella behöriga myndigheterna alla hot som kan följa av blankning och skapande av korta nettopositioner med de tillsynsverktyg som fastställs i unionsrätten, i synnerhet de rapporteringsskyldigheter för korta nettopositioner som fastställs i förordning (EU) nr 236/2012 (19). |
| --- | --- |

(58)

Under vanliga marknadsförhållanden övervakar de nationella behöriga myndigheterna alla hot som kan följa av blankning och skapande av korta nettopositioner med de tillsynsverktyg som fastställs i unionsrätten, i synnerhet de rapporteringsskyldigheter för korta nettopositioner som fastställs i förordning (EU) nr 236/2012 (19).

19

| (59) | De befintliga marknadsförhållandena gör det dock nödvändigt att utöka det övervakningsarbete som utförs av de nationella behöriga myndigheterna och av Esma med avseende på de samlade korta nettopositionerna i aktier som tas upp till handel på reglerade marknader. I detta syfte och mot bakgrund av den fortsatta osäkerheten kring covid-19-pandemins utveckling är det fortfarande viktigt att nationella behöriga myndigheter fortsätter att ta emot information om skapandet av korta nettopositioner i ett så tidigt skede som möjligt, innan de når nivån på 0,2 procent av det emitterade aktiekapitalet, enligt artikel 5.2 i förordning (EU) nr 236/2012. |
| --- | --- |

(59)

De befintliga marknadsförhållandena gör det dock nödvändigt att utöka det övervakningsarbete som utförs av de nationella behöriga myndigheterna och av Esma med avseende på de samlade korta nettopositionerna i aktier som tas upp till handel på reglerade marknader. I detta syfte och mot bakgrund av den fortsatta osäkerheten kring covid-19-pandemins utveckling är det fortfarande viktigt att nationella behöriga myndigheter fortsätter att ta emot information om skapandet av korta nettopositioner i ett så tidigt skede som möjligt, innan de når nivån på 0,2 procent av det emitterade aktiekapitalet, enligt artikel 5.2 i förordning (EU) nr 236/2012.

| (60) | Detta understryks av det faktum att procentandelen aktier med kort nettoposition mellan 0,1 och 0,2 procent trots prisökningar sedan november 2020 inte uppvisar någon väsentlig minskning sedan mars 2020 (20) och förblir i genomsnitt 12 procent över de samlade korta nettopositionerna, vilket kan jämföras med situationen i september. Slutsatsen kan därför dras att procentandelen korta nettopositioner på mellan 0,1 och 0,2 procent, som behövde rapporteras på grund av det lägre tröskelvärdet för anmälan som Esma infört, fortsätter att vara en relevant andel av de samlade korta nettopositionerna. |
| --- | --- |

(60)

Detta understryks av det faktum att procentandelen aktier med kort nettoposition mellan 0,1 och 0,2 procent trots prisökningar sedan november 2020 inte uppvisar någon väsentlig minskning sedan mars 2020 (20) och förblir i genomsnitt 12 procent över de samlade korta nettopositionerna, vilket kan jämföras med situationen i september. Slutsatsen kan därför dras att procentandelen korta nettopositioner på mellan 0,1 och 0,2 procent, som behövde rapporteras på grund av det lägre tröskelvärdet för anmälan som Esma infört, fortsätter att vara en relevant andel av de samlade korta nettopositionerna.

20

| (61) | Esmas förnyade åtgärd kommer därför att bevara de nationella behöriga myndigheternas förbättrade möjlighet att på ett tidigt stadium ta itu med alla identifierade hot, och göra det möjligt för dem och Esma att tidigt ta itu med hot mot marknadernas korrekta funktion och mot den finansiella stabiliteten om något tecken på marknadsstress skulle uppstå. |
| --- | --- |

(61)

Esmas förnyade åtgärd kommer därför att bevara de nationella behöriga myndigheternas förbättrade möjlighet att på ett tidigt stadium ta itu med alla identifierade hot, och göra det möjligt för dem och Esma att tidigt ta itu med hot mot marknadernas korrekta funktion och mot den finansiella stabiliteten om något tecken på marknadsstress skulle uppstå.

5.   ÅTGÄRDERNA SKAPAR INTE NÅGON RISK FÖR REGELARBITRAGE (ARTIKEL 28.3 b I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

ÅTGÄRDERNA SKAPAR INTE NÅGON RISK FÖR REGELARBITRAGE (ARTIKEL 28.3 b I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

| (62) | För att anta eller förnya en åtgärd enligt artikel 28 i förordning (EU) nr 236/2012 bör Esma ta hänsyn till huruvida åtgärden skapar en risk för regelarbitrage. |
| --- | --- |

(62)

För att anta eller förnya en åtgärd enligt artikel 28 i förordning (EU) nr 236/2012 bör Esma ta hänsyn till huruvida åtgärden skapar en risk för regelarbitrage.

| (63) | Eftersom Esmas förnyade åtgärd rör marknadsaktörernas rapporteringsskyldigheter för alla aktier som tas upp till handel på reglerade marknader i unionen kommer den att säkerställa ett enda tröskelvärde för rapportering för alla nationella behöriga myndigheter, vilket garanterar lika villkor för marknadsaktörerna i och utanför unionen vid handel med aktier som tas upp till handel på reglerade marknader i unionen. |
| --- | --- |

(63)

Eftersom Esmas förnyade åtgärd rör marknadsaktörernas rapporteringsskyldigheter för alla aktier som tas upp till handel på reglerade marknader i unionen kommer den att säkerställa ett enda tröskelvärde för rapportering för alla nationella behöriga myndigheter, vilket garanterar lika villkor för marknadsaktörerna i och utanför unionen vid handel med aktier som tas upp till handel på reglerade marknader i unionen.

6.   ESMAS ÅTGÄRD HAR INTE EN SKADLIG EFFEKT PÅ DE FINANSIELLA MARKNADERNAS EFFEKTIVITET, INBEGRIPET GENOM ATT MINSKA LIKVIDITET PÅ MARKNADERNA, ELLER SKAPA OSÄKERHET FÖR MARKNADSAKTÖRERNA SOM INTE STÅR I PROPORTION TILL FÖRDELARNA MED ÅTGÄRDEN (ARTIKEL 28.3 c I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

ESMAS ÅTGÄRD HAR INTE EN SKADLIG EFFEKT PÅ DE FINANSIELLA MARKNADERNAS EFFEKTIVITET, INBEGRIPET GENOM ATT MINSKA LIKVIDITET PÅ MARKNADERNA, ELLER SKAPA OSÄKERHET FÖR MARKNADSAKTÖRERNA SOM INTE STÅR I PROPORTION TILL FÖRDELARNA MED ÅTGÄRDEN (ARTIKEL 28.3 c I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

| (64) | Esma måste bedöma huruvida åtgärden har skadliga effekter som kan anses vara oproportionerliga i förhållande till fördelarna med åtgärden. |
| --- | --- |

(64)

Esma måste bedöma huruvida åtgärden har skadliga effekter som kan anses vara oproportionerliga i förhållande till fördelarna med åtgärden.

| (65) | Esma anser att de nationella behöriga myndigheterna noga bör övervaka de korta nettopositionernas utveckling innan någon mer ingripande åtgärd övervägs. Esma noterar att de normala tröskelvärdena för rapportering (0,2 procent av det emitterade aktiekapitalet) eventuellt inte är lämpliga under de fortsatta exceptionella marknadsförhållandena för att i tid identifiera trender och uppkommande hot. |
| --- | --- |

(65)

Esma anser att de nationella behöriga myndigheterna noga bör övervaka de korta nettopositionernas utveckling innan någon mer ingripande åtgärd övervägs. Esma noterar att de normala tröskelvärdena för rapportering (0,2 procent av det emitterade aktiekapitalet) eventuellt inte är lämpliga under de fortsatta exceptionella marknadsförhållandena för att i tid identifiera trender och uppkommande hot.

| (66) | Även om införandet av en ökad rapporteringsskyldighet kan ha lagt en extra börda på de rapporterande enheterna har dessa nyligen redan antagit sina internsystem vid tillämpningen av beslut (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 och (EU) 2020/1689, varför denna förnyade åtgärd inte förväntas ytterligare påverka de rapporterande enheternas efterlevnadskostnader. Dessutom kommer den inte att begränsa marknadsaktörernas kapacitet att ingå i eller öka sina korta positioner i aktier. Därmed kommer marknadens effektivitet inte att påverkas. |
| --- | --- |

(66)

Även om införandet av en ökad rapporteringsskyldighet kan ha lagt en extra börda på de rapporterande enheterna har dessa nyligen redan antagit sina internsystem vid tillämpningen av beslut (EU) 2020/525, (EU) 2020/1123 och (EU) 2020/1689, varför denna förnyade åtgärd inte förväntas ytterligare påverka de rapporterande enheternas efterlevnadskostnader. Dessutom kommer den inte att begränsa marknadsaktörernas kapacitet att ingå i eller öka sina korta positioner i aktier. Därmed kommer marknadens effektivitet inte att påverkas.

| (67) | Jämfört med andra potentiella och mer ingripande åtgärder borde inte den förnyade åtgärden påverka likviditeten på marknaden eftersom den ökade rapporteringsskyldigheten för ett begränsat antal marknadsaktörer inte borde förändra deras handelsstrategier och följaktligen inte heller deras deltagande på marknaden. Det bevarade undantag som planeras för marketmakerfunktioner och stabiliseringsprogram har även som mål att inte öka bördan för enheter som erbjuder viktiga tjänster inom likviditet och minskad volatilitet, vilket är särskilt relevant i den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

(67)

Jämfört med andra potentiella och mer ingripande åtgärder borde inte den förnyade åtgärden påverka likviditeten på marknaden eftersom den ökade rapporteringsskyldigheten för ett begränsat antal marknadsaktörer inte borde förändra deras handelsstrategier och följaktligen inte heller deras deltagande på marknaden. Det bevarade undantag som planeras för marketmakerfunktioner och stabiliseringsprogram har även som mål att inte öka bördan för enheter som erbjuder viktiga tjänster inom likviditet och minskad volatilitet, vilket är särskilt relevant i den nuvarande situationen.

| (68) | Vad gäller den förnyade åtgärdens omfattning tror Esma att det önskade resultatet kanske inte uppnås om den begränsas till en eller flera sektorer eller till någon undergrupp av emittenter. Storleken på de prisfall som registrerades efter covid-19-pandemins utbrott, det breda utbudet av berörda aktier (och sektorer) samt graden av koppling mellan EU:s ekonomier och handelsplatser tyder på att en åtgärd som omfattar hela EU troligtvis är effektivare än sektorsvisa åtgärder för att ge nationella behöriga myndigheter tidig marknadsinformation. |
| --- | --- |

(68)

Vad gäller den förnyade åtgärdens omfattning tror Esma att det önskade resultatet kanske inte uppnås om den begränsas till en eller flera sektorer eller till någon undergrupp av emittenter. Storleken på de prisfall som registrerades efter covid-19-pandemins utbrott, det breda utbudet av berörda aktier (och sektorer) samt graden av koppling mellan EU:s ekonomier och handelsplatser tyder på att en åtgärd som omfattar hela EU troligtvis är effektivare än sektorsvisa åtgärder för att ge nationella behöriga myndigheter tidig marknadsinformation.

| (69) | För att inte skapa ovisshet på marknaden inför åtgärden inga nya regelkrav, utan ändrar bara den normala rapporteringsskyldighet som har varit i kraft sedan 2012 genom en sänkning av det relevanta tröskelvärdet. Esma understryker också att den förnyade åtgärden förblir begränsad till rapporteringen av aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad i unionen för att täcka de positioner där ytterligare rapportering verkar mest relevant. |
| --- | --- |

(69)

För att inte skapa ovisshet på marknaden inför åtgärden inga nya regelkrav, utan ändrar bara den normala rapporteringsskyldighet som har varit i kraft sedan 2012 genom en sänkning av det relevanta tröskelvärdet. Esma understryker också att den förnyade åtgärden förblir begränsad till rapporteringen av aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad i unionen för att täcka de positioner där ytterligare rapportering verkar mest relevant.

| (70) | Esma anser därför att en sådan utökad informationsskyldighet inte bör ha några skadliga effekter för finansmarknadernas effektivitet eller för investerarna som är oproportionerliga i förhållande till dess fördelar och att den inte bör skapa någon osäkerhet på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

(70)

Esma anser därför att en sådan utökad informationsskyldighet inte bör ha några skadliga effekter för finansmarknadernas effektivitet eller för investerarna som är oproportionerliga i förhållande till dess fördelar och att den inte bör skapa någon osäkerhet på finansmarknaderna.

| (71) | Vad gäller åtgärdens varaktighet finner Esma det motiverat att förnya åtgärden under tre månader med tanke på den för tillfället tillgängliga informationen och de fortsatta allmänna osäkra utsikterna i samband med covid-19-pandemin. Esma avser att återgå till normal rapporteringsskyldighet så snart som situationen förbättras, men kan samtidigt inte avstå från möjligheten att utöka åtgärden om situationen skulle förvärras eller om marknaderna förblir utsatta. |
| --- | --- |

(71)

Vad gäller åtgärdens varaktighet finner Esma det motiverat att förnya åtgärden under tre månader med tanke på den för tillfället tillgängliga informationen och de fortsatta allmänna osäkra utsikterna i samband med covid-19-pandemin. Esma avser att återgå till normal rapporteringsskyldighet så snart som situationen förbättras, men kan samtidigt inte avstå från möjligheten att utöka åtgärden om situationen skulle förvärras eller om marknaderna förblir utsatta.

| (72) | På grundval av detta och på detta datum anser Esma att detta beslut att förnya den tillfälligt ökade informationsåtgärden om korta nettopositioner är proportionerligt mot bakgrund av den fortsatta ogynnsamma situationen. |
| --- | --- |

(72)

På grundval av detta och på detta datum anser Esma att detta beslut att förnya den tillfälligt ökade informationsåtgärden om korta nettopositioner är proportionerligt mot bakgrund av den fortsatta ogynnsamma situationen.

7.   SAMRÅD OCH UNDERRÄTTELSE (ARTIKEL 28.4 OCH 28.5 I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

SAMRÅD OCH UNDERRÄTTELSE (ARTIKEL 28.4 OCH 28.5 I FÖRORDNING (EU) nr 236/2012)

| (73) | Esma har hållit samråd med Europeiska systemrisknämnden (ESRB). ESRB hade inget att invända mot att det föreslagna beslutet antas. |
| --- | --- |

(73)

Esma har hållit samråd med Europeiska systemrisknämnden (ESRB). ESRB hade inget att invända mot att det föreslagna beslutet antas.

| (74) | Esma har underrättat de nationella behöriga myndigheterna om det avsedda beslutet. |
| --- | --- |

(74)

Esma har underrättat de nationella behöriga myndigheterna om det avsedda beslutet.

| (75) | Esmas förnyade åtgärd kommer att gälla från den 19 december 2020. |
| --- | --- |

(75)

Esmas förnyade åtgärd kommer att gälla från den 19 december 2020.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definition

I detta beslut avses med reglerad marknad en reglerad marknad i enlighet med artikel 4.1.21 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU (21).

reglerad marknad

21

Artikel 2

Tillfälliga ytterligare informationsskyldigheter

1.   En fysisk eller juridisk person som har en kort nettoposition i det emitterade aktiekapitalet för ett företag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad bör i enlighet med artiklarna 5 och 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2012 till den relevanta behöriga myndigheten anmäla om positionen uppnår eller sjunker under det relevanta tröskelvärde för anmälan som avses i punkt 2 i denna artikel.

2.   Ett relevant tröskelvärde för anmälan är 0,1 procent av det berörda företagets emitterade aktiekapital och varje steg om 0,1 procent däröver.

Artikel 3

Undantag

1.   I enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 236/2012 ska de tillfälliga ytterligare informationsskyldigheter som avses i artikel 2 inte tillämpas på aktier som tas upp till handel på en reglerad marknad om huvudhandelsplatsen för handeln med aktierna finns i ett tredjeland.

2.   I enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr 236/2012 ska de tillfälliga ytterligare informationsskyldigheter som avses i artikel 2 inte tillämpas på transaktioner som genomförs på grund av marketmakerfunktioner.

3.   De tillfälliga ytterligare informationsskyldigheter som avses i artikel 2 ska inte tillämpas på en kort nettoposition i samband med en stabiliseringsåtgärd enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (22).

Artikel 4

Ikraftträdande och tillämpning

Detta beslut träder i kraft den 19 december 2020.

Det kommer att vara tillämpligt från och med dagen för ikraftträdandet och tre månader framåt.

Utfärdat i Paris den 16 december 2020.

På tillsynsstyrelsens vägnar

Steven MAIJOOR

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

1

(2)  
  EUT L 86, 24.3.2012, s. 1.

2

(3)  
  EUT L 274, 9.10.2012, s. 1.

3

(4)  
  EUT L 116, 15.4.2020, s. 5.

4

(5)  
  EUT L 245, 30.7.2020, s. 17.

5

(6)  
  EUT L 379, 13.11.2020, s. 60.

6

(7)  Tillgänglig via följande länk: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf

7

(8)  European Economic Forecast, s. 40.

8

(9)  European Economic Forecast, s. 49.

9

(10)  Tillgänglig via följande länk: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against

10

(11)  Tillgänglig via följande länk: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

11

(12)  Tillgänglig via följande länk: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf

12

(13)  VSTOXX mäter implicit volatilitet baserat på Eurostoxx 50-optionskurser.

13

(14)  VIX-indexet beräknas utifrån medelpunkten av köp- och säljkurser i realtid för optioner på S&P 500-indexet (SPX).

14

(15)  Se även punkt 4 c.

15

(16)  European Economic Forecast, s. 61.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html

17

(18)  I Italien togs åtgärden bort den 18 maj.

18

(19)  Se artikel 5 i förordning (EU) nr 236/2012.

19

(20)  Rapporterna om dagliga korta nettopositioner från Danmark saknas för perioden 31 augusti–4 september på grund av tekniska problem.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/65/EU av den 15 maj 2014 om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv 2002/92/EG och av direktiv 2011/61/EU (EUT L 173, 12.6.2014, s. 349).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (EUT L 173, 12.6.2014, s. 1).

22

---

BILAGA

I denna bilaga avser Esmas beslut Esmas beslut av den 16 mars 2020 om en tillfällig sänkning av tröskelvärdet för anmälan av korta nettopositioner i det emitterade aktiekapitalet för ett företag vars aktier tas upp till handel på en reglerad marknad över ett visst tröskelvärde för att kräva att fysiska eller juridiska personer som har sådana korta nettopositioner ska anmäla detta till de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 28.1 a i förordning (EU) nr 236/2012.

Figur 1

Finansiella indikatorer

| Utveckling på aktiemarknaden | Förändringar 20.2.2020–2.12.2020 | Indexnivå per 2.12.2020 | Förändringar 20.2.2020–3.9.2020 | Indexnivå per 3.9.2020 | Förändringar 20.2.2020–4.6.2020 | Indexnivå per 4.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 exkl. Schweiz | –10 % | 125 | –17 % | 116 | –16 % | 117 |
| EURO STOXX INDEX | –6 % | 392 | –13 % | 362 | –13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | –8 % | 3 521 | –14 % | 3 304 | –13 % | 3 323 |
| US S&P500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | –8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | –4 % | 3 982 |
| JP Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | –3 % | 22 864 |
| Globalt | 8 % | 248 | –1 % | 228 | –9 % | 211 |
| Europeiska banker | –22 % | 115 | –37 % | 93 | –30 % | 104 |
| Italien | –24 % | 29 | –30 % | 27 | –29 % | 28 |
| Spanien | –24 % | 50 | –48 % | 34 | –35 % | 42 |
| Tyskland | –7 % | 132 | –13 % | 123 | –11 % | 126 |
| Frankrike | –21 % | 141 | –34 % | 118 | –28 % | 130 |
| Volatilitet | Förändringar 20.2.2020–2.12.2020 | Indexnivå per
  2.12.2020 | Förändringar 20.2.2020–3.9.2020 | Indexnivå per
  3.9.2020 | Förändringar 20.2.2020–4.6.2020 | Indexnivå per
  4.6.2020 |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Kreditswappar | Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–2.12.2020 | Kreditswappsspreadar i räntepunkter per 2.12.2020 | Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–3.9.2020 | Kreditswappsspreadar i räntepunkter per 3.9.2020 | Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–4.6.2020 | Kreditswappsspreadar i räntepunkter per 4.6.2020 |
| Europe corporate | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Europe high yield | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Europe financials | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Europe financials subordinate | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| 10-åriga statsobligationer | Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–2.12.2020 | Obligationsavkastning i procent per 2.12.2020 | Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–3.9.2020 | Obligationsavkastning i procent per 3.9.2020 | Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–4.6.2020 | Obligationsavkastning i procent per 4.6.2020 |
| DE10Y | –8 | –0,52 | –5 | –0,49 | 15 | –0,29 |
| ES10Y | –13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| FR10Y | –7 | –0,29 | 2 | –0,19 | 23 | 0,01 |
| IT10Y | –31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| US10Y | –57 | 0,95 | –90 | 0,62 | –67 | 0,86 |
| GB10Y | –22 | 0,36 | –34 | 0,24 | –24 | 0,34 |
| JP10Y | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Anm.: Förändringar på aktiemarknaden uttryckta i relativa tal, andra förändringar i absoluta tal.

  Källor: Refinitiv EIKON, Esma. |

Utveckling på aktiemarknaden

Förändringar 20.2.2020–2.12.2020

Indexnivå per 2.12.2020

Förändringar 20.2.2020–3.9.2020

Indexnivå per 3.9.2020

Förändringar 20.2.2020–4.6.2020

Indexnivå per 4.6.2020

STOXX EUROPE 800 exkl. Schweiz

–10 %

125

–17 %

116

–16 %

117

EURO STOXX INDEX

–6 %

392

–13 %

362

–13 %

364

EURO STOXX 50

–8 %

3 521

–14 %

3 304

–13 %

3 323

US S&P500

9 %

3 663

2 %

3 451

–8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

–4 %

3 982

JP Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

–3 %

22 864

Globalt

8 %

248

–1 %

228

–9 %

211

Europeiska banker

–22 %

115

–37 %

93

–30 %

104

Italien

–24 %

29

–30 %

27

–29 %

28

Spanien

–24 %

50

–48 %

34

–35 %

42

Tyskland

–7 %

132

–13 %

123

–11 %

126

Frankrike

–21 %

141

–34 %

118

–28 %

130

Volatilitet

Förändringar 20.2.2020–2.12.2020

Indexnivå per

2.12.2020

Förändringar 20.2.2020–3.9.2020

Indexnivå per

3.9.2020

Förändringar 20.2.2020–4.6.2020

Indexnivå per

4.6.2020

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Kreditswappar

Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–2.12.2020

Kreditswappsspreadar i räntepunkter per 2.12.2020

Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–3.9.2020

Kreditswappsspreadar i räntepunkter per 3.9.2020

Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–4.6.2020

Kreditswappsspreadar i räntepunkter per 4.6.2020

Europe corporate

5

45

5

45

22

62

Europe high yield

53

251

92

290

157

355

Europe financials

9

53

15

59

29

73

Europe financials subordinate

13

100

38

124

62

149

10-åriga statsobligationer

Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–2.12.2020

Obligationsavkastning i procent per 2.12.2020

Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–3.9.2020

Obligationsavkastning i procent per 3.9.2020

Förändringar i räntepunkter 20.2.2020–4.6.2020

Obligationsavkastning i procent per 4.6.2020

DE10Y

–8

–0,52

–5

–0,49

15

–0,29

ES10Y

–13

0,11

9

0,33

32

0,55

FR10Y

–7

–0,29

2

–0,19

23

0,01

IT10Y

–31

0,60

15

1,06

51

1,42

US10Y

–57

0,95

–90

0,62

–67

0,86

GB10Y

–22

0,36

–34

0,24

–24

0,34

JP10Y

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Anm.: Förändringar på aktiemarknaden uttryckta i relativa tal, andra förändringar i absoluta tal.

Källor: Refinitiv EIKON, Esma.

Image 1

  Figur 2 Volatilitetsindikatorer

Anm.: Implicita volatiliteter av EURO STOXX 50 (VSTOXX) och S&P 500 (VIX), i procent.

Källor: Refinitiv Datastream, Esma.

Image 2

  Figur 3 EU:s sektoriella aktieindex

Anm.: Aktiekurser. 2020.2.20 = 100.

Källor: Refinitiv Datastream, Esma.

Image 3

Anm.: Aktiekurser. 2020.2.20 = 100.

Källor: Refinitiv Datastream, Esma.

Image 4

Anm.: Aktiekurser. 2020.2.20 = 100.

Källor: Refinitiv Datastream, Esma.

Image 5

  Figur 4 EU:s index för kreditswappsspread

Anm.: Kreditswappsspreadar på European IG corporates (iTraxx Europe), European HY corporates (iTraxx Europe Crossover) och European Financials, i räntepunkter.

Källor: Refinitiv EIKON, Esma.

Figur 5

Utveckling hos europeiska aktieindex per land

| | Förändring i procent 6.11.2020–2.12.2020 | Förändring i procent 20.2.2020–2.12.2020 | Förändring i procent 20.2.2020–3.9.2020 | Förändring i procent 20.2.2020–4.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 exkl. Schweiz | 8,67 % | –9,74 % | –16,67 % | –15,78 % |
| EURO STOXX INDEX | 9,41 % | –6,06 % | –13,22 % | –12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | –7,89 % | –13,57 % | –13,07 % |
| AT | 21,10 % | –17,84 % | –30,21 % | –23,30 % |
| BE | 16,24 % | –9,94 % | –19,22 % | –14,86 % |
| BG | 0,55 % | –22,03 % | –20,67 % | –15,69 % |
| CY | 25,10 % | –27,80 % | –39,52 % | –34,73 % |
| CZ | 11,15 % | –12,35 % | –17,81 % | –13,94 % |
| DE | 6,68 % | –2,57 % | –4,44 % | –7,32 % |
| DK | –1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | –2,48 % |
| EE | 11,25 % | –4,72 % | –13,55 % | –13,16 % |
| ES | 19,66 % | –17,22 % | –29,45 % | –21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | –5,35 % | –8,66 % |
| FR | 12,54 % | –7,91 % | –17,37 % | –15,91 % |
| GB | 9,36 % | –13,09 % | –21,32 % | –13,93 % |
| GR | 29,14 % | –16,82 % | –29,24 % | –26,64 % |
| HR | 10,22 % | –13,43 % | –19,61 % | –17,16 % |
| HU | 10,74 % | –14,42 % | –24,05 % | –17,83 % |
| IE | 5,56 % | –0,58 % | –13,00 % | –12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | –1,50 % | –4,44 % |
| IT | 11,64 % | –12,39 % | –22,04 % | –20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | –1,98 % |
| LU | 14,85 % | –7,78 % | –25,92 % | –21,60 % |
| LV | –0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | –1,81 % |
| MT | 15,14 % | –13,86 % | –20,80 % | –12,92 % |
| NL | 6,64 % | –1,80 % | –11,66 % | –9,17 % |
| NO | 11,02 % | –3,37 % | –11,80 % | –10,22 % |
| PL | 11,81 % | –9,62 % | –15,75 % | –13,47 % |
| PT | 14,45 % | –14,54 % | –20,09 % | –13,64 % |
| RO | 6,43 % | –7,58 % | –10,73 % | –11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | –7,28 % | –9,47 % |
| SI | 8,13 % | –9,57 % | –13,01 % | –10,83 % |
| SK | –0,99 % | –3,02 % | –7,05 % | 0,07 % |
| Källor: Refinitiv EIKON, Esma. |

Förändring i procent 6.11.2020–2.12.2020

Förändring i procent 20.2.2020–2.12.2020

Förändring i procent 20.2.2020–3.9.2020

Förändring i procent 20.2.2020–4.6.2020

STOXX EUROPE 800 exkl. Schweiz

8,67 %

–9,74 %

–16,67 %

–15,78 %

EURO STOXX INDEX

9,41 %

–6,06 %

–13,22 %

–12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

–7,89 %

–13,57 %

–13,07 %

AT

21,10 %

–17,84 %

–30,21 %

–23,30 %

BE

16,24 %

–9,94 %

–19,22 %

–14,86 %

BG

0,55 %

–22,03 %

–20,67 %

–15,69 %

CY

25,10 %

–27,80 %

–39,52 %

–34,73 %

CZ

11,15 %

–12,35 %

–17,81 %

–13,94 %

DE

6,68 %

–2,57 %

–4,44 %

–7,32 %

DK

–1,90 %

10,16 %

4,24 %

–2,48 %

EE

11,25 %

–4,72 %

–13,55 %

–13,16 %

ES

19,66 %

–17,22 %

–29,45 %

–21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

–5,35 %

–8,66 %

FR

12,54 %

–7,91 %

–17,37 %

–15,91 %

GB

9,36 %

–13,09 %

–21,32 %

–13,93 %

GR

29,14 %

–16,82 %

–29,24 %

–26,64 %

HR

10,22 %

–13,43 %

–19,61 %

–17,16 %

HU

10,74 %

–14,42 %

–24,05 %

–17,83 %

IE

5,56 %

–0,58 %

–13,00 %

–12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

–1,50 %

–4,44 %

IT

11,64 %

–12,39 %

–22,04 %

–20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

–1,98 %

LU

14,85 %

–7,78 %

–25,92 %

–21,60 %

LV

–0,47 %

6,81 %

5,53 %

–1,81 %

MT

15,14 %

–13,86 %

–20,80 %

–12,92 %

NL

6,64 %

–1,80 %

–11,66 %

–9,17 %

NO

11,02 %

–3,37 %

–11,80 %

–10,22 %

PL

11,81 %

–9,62 %

–15,75 %

–13,47 %

PT

14,45 %

–14,54 %

–20,09 %

–13,64 %

RO

6,43 %

–7,58 %

–10,73 %

–11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

–7,28 %

–9,47 %

SI

8,13 %

–9,57 %

–13,01 %

–10,83 %

SK

–0,99 %

–3,02 %

–7,05 %

0,07 %

Källor: Refinitiv EIKON, Esma.

Image 6

  Figur 6 Korta nettopositioner på mellan 0,1 % och 0,2 % under perioden 16 mars 2020–30 november 2020

Källa: Esma.

---

AKTER SOM ANTAS AV ORGAN SOM INRÄTTATS GENOM INTERNATIONELLA AVTAL

| 22.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 61/27

---

HANDELSKOMMITTÉNS BESLUT nr 1/2020

av den 19 november 2020

om ändring av tillägg 1 i bilaga XIII till handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia, Ecuador och Peru, å andra sidan [2021/273]

HANDELSKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av handelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Colombia, Ecuador och Peru, å andra sidan, särskilt artikel 13.1 d, och

av följande skäl:

| (1) | Den 16 december 2016 lämnade Colombia in sin ansökan till unionen om att lägga till nya geografiska beteckningar i tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet i enlighet med artikel 209 i handelsavtalet. Unionen har genomfört invändningsförfarandet och granskat Colombias två nya geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(1)

Den 16 december 2016 lämnade Colombia in sin ansökan till unionen om att lägga till nya geografiska beteckningar i tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet i enlighet med artikel 209 i handelsavtalet. Unionen har genomfört invändningsförfarandet och granskat Colombias två nya geografiska beteckningar.

| (2) | Den 28 juli 2020 bedömde underkommittén för immateriella rättigheter, i enlighet med artikel 257.2 i handelsavtalet, vid ett möte mellan EU-parten och Colombia informationen om Colombias två nya geografiska beteckningar och föreslog för handelskommittén en ändring av tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Den 28 juli 2020 bedömde underkommittén för immateriella rättigheter, i enlighet med artikel 257.2 i handelsavtalet, vid ett möte mellan EU-parten och Colombia informationen om Colombias två nya geografiska beteckningar och föreslog för handelskommittén en ändring av tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet i enlighet med detta.

| (3) | Tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet bör därför ändras.

| (4) | Beslutet att ändra tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet får fattas vid ett möte i handelskommittén mellan EU-parten och Colombia i enlighet med artikel 14.3 i handelsavtalet, eftersom det endast har verkan mellan dessa parter, och inte påverkar ett annat avtalsslutande andinskt lands rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

(4)

Beslutet att ändra tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet får fattas vid ett möte i handelskommittén mellan EU-parten och Colombia i enlighet med artikel 14.3 i handelsavtalet, eftersom det endast har verkan mellan dessa parter, och inte påverkar ett annat avtalsslutande andinskt lands rättigheter och skyldigheter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I tabellen under punkt a ”Förteckning över geografiska beteckningar i Colombia för jordbruksprodukter och livsmedelsprodukter, viner, sprit och aromatiserade viner” i tillägg 1 till bilaga XIII till handelsavtalet ska uppgifterna i bilagan till detta beslut läggas till.

Artikel 2

Detta beslut, som upprättats i två exemplar, ska undertecknas av företrädare för handelskommittén, som är bemyndigade att handla på parternas vägnar vid ändringar av handelsavtalet. Detta beslut får verkan från och med dagen för det sista undertecknandet.

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 19 november 2020.

För handelskommittén

Paolo GARZOTTI

Chef för EU:s delegation

Juan Carlos CADENA

Chef för Colombias delegation

---

BILAGA

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Ris |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Kaffe |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Ris

CAFÉ DE SANTANDER

Kaffe

---

| 22.2.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 61/29

---

BESLUT nr 1/2021 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU–SCHWEIZ

av den 12 februari 2021

om ändring av tabellerna III och IV i protokoll 2 till avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet, i dess ändrade lydelse [2021/274]

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet (1), ändrat genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 26 oktober 2004 om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (2) (nedan kallat avtalet), särskilt artikel 7 i dess protokoll 2, och

av följande skäl:

| 1. | I enlighet med artikel 5.2 i protokoll 2 till avtalet lämnade unionen och Schweiziska edsförbundet, som avtalsslutande parter, till gemensamma kommittén uppgifter om de inhemska referenspriserna för 2019 för alla råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas. Av dessa priser framgår att den faktiska prissituationen för dessa råvaror på de avtalsslutande parternas territorium har förändrats. |
| --- | --- |

1.

I enlighet med artikel 5.2 i protokoll 2 till avtalet lämnade unionen och Schweiziska edsförbundet, som avtalsslutande parter, till gemensamma kommittén uppgifter om de inhemska referenspriserna för 2019 för alla råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas. Av dessa priser framgår att den faktiska prissituationen för dessa råvaror på de avtalsslutande parternas territorium har förändrats.

| 2. | Därför måste de inhemska referenspriser och prisskillnader för jordbruksråvaror som förtecknas i tabell III i protokoll 2 till avtalet uppdateras. Basbeloppen för de jordbruksråvaror som förtecknas i tabell IV i det protokollet måste också anpassas. |
| --- | --- |

2.

Därför måste de inhemska referenspriser och prisskillnader för jordbruksråvaror som förtecknas i tabell III i protokoll 2 till avtalet uppdateras. Basbeloppen för de jordbruksråvaror som förtecknas i tabell IV i det protokollet måste också anpassas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokoll 2 till avtalet ska ändras på följande sätt:

| a) | Tabell III ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

a)

Tabell III ska ersättas med texten i bilaga I till det här beslutet.

| b) | I tabell IV ska led b ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet. |
| --- | --- |

b)

I tabell IV ska led b ersättas med texten i bilaga II till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den 1 mars 2021.

Utfärdat i Bryssel den 12 februari 2021.

På gemensamma kommitténs vägnar

Marco DUEERKOP

Ordförande

---

(1)  
  EGT L 300, 31.12.1972, s. 189.

1

(2)  
  EUT L 23, 26.1.2005, s. 19.

2

---

BILAGA I

”Tabell III

EU:s och Schweiz inhemska referenspriser

| Jordbruksråvara | Schweiz inhemska referenspris
  CHF per 100 kg nettovikt | EU:s inhemska referenspris
  CHF per 100 kg nettovikt | Artikel 4.1
  Belopp som tillämpas i Schweiz Skillnad Schweiz/EU:s referenspris
  CHF per 100 kg nettovikt | Artikel 3.3
  Belopp som tillämpas i EU Skillnad Schweiz/EU:s referenspris
  EUR per 100 kg nettovikt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vanligt vete | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Durumvete | – | – | 1,20 | 0,00 |
| Råg | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Korn | – | – | – | – |
| Majs | – | – | – | – |
| Vetemjöl | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Skummjölkspulver | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Smör | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Vitt socker | – | – | – | – |
| Ägg | – | – | 38,00 | 0,00 |
| Färsk potatis | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter | – | – | 170,00 | 0,00” |

Jordbruksråvara

Schweiz inhemska referenspris

CHF per 100 kg nettovikt

EU:s inhemska referenspris

CHF per 100 kg nettovikt

Artikel 4.1

Belopp som tillämpas i Schweiz Skillnad Schweiz/EU:s referenspris

CHF per 100 kg nettovikt

Artikel 3.3

Belopp som tillämpas i EU Skillnad Schweiz/EU:s referenspris

EUR per 100 kg nettovikt

Vanligt vete

50,60

20,46

30,15

0,00

Durumvete

–

–

1,20

0,00

Råg

40,45

18,74

21,70

0,00

Korn

–

–

–

–

Majs

–

–

–

–

Vetemjöl

91,10

42,42

48,70

0,00

Helmjölkspulver

601,45

321,47

280,00

0,00

Skummjölkspulver

402,60

200,98

201,60

0,00

Smör

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Vitt socker

–

–

–

–

Ägg

–

–

38,00

0,00

Färsk potatis

40,95

27,61

13,35

0,00

Vegetabiliska fetter

–

–

170,00

0,00”

---

BILAGA II

| ”b) | Följande basbelopp för jordbruksråvaror ska tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:







  Jordbruksråvara | Basbelopp i Schweiz
  artikel 3.2 | Basbelopp i EU
  artikel 4.2 |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF per 100 kg nettovikt | EUR per 100 kg nettovikt |
| Vanligt vete | 24,55 | 0,00 |
| Durumvete | 1,00 | 0,00 |
| Råg | 17,70 | 0,00 |
| Korn | – | – |
| Majs | – | – |
| Vetemjöl | 39,70 | 0,00 |
| Helmjölkspulver | 227,80 | 0,00 |
| Skummjölkspulver | 164,30 | 0,00 |
| Smör | 452,10 | 0,00 |
| Vitt socker | – | – |
| Ägg | 30,95 | 0,00 |
| Färsk potatis | 10,90 | 0,00 |
| Vegetabiliska fetter | 138,55 | 0,00” |

”b)

Följande basbelopp för jordbruksråvaror ska tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:

Jordbruksråvara

Basbelopp i Schweiz

artikel 3.2

Basbelopp i EU

artikel 4.2

CHF per 100 kg nettovikt

EUR per 100 kg nettovikt

Vanligt vete

24,55

0,00

Durumvete

1,00

0,00

Råg

17,70

0,00

Korn

–

–

Majs

–

–

Vetemjöl

39,70

0,00

Helmjölkspulver

227,80

0,00

Skummjölkspulver

164,30

0,00

Smör

452,10

0,00

Vitt socker

–

–

Ägg

30,95

0,00

Färsk potatis

10,90

0,00

Vegetabiliska fetter

138,55

0,00”

---