# Uradni list L 34/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 34 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 641. februar 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 34

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 641. februar 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/99 z dne 25. januarja 2021 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (Euratom) 2021/100 z dne 25. januarja 2021 o vzpostavitvi namenskega finančnega programa za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki ter razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1368/2013 | 3 |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2021/101 z dne 25. januarja 2021 o vzpostavitvi programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1369/2013 | 18 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2021/102 z dne 25. januarja 2021 o določitvi stališča, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem z Evro-sredozemskim letalskim sporazumom med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika skupnega odbora | 29 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/103 z dne 29. januarja 2021 o neodobritvi ogljikovega dioksida kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 19. vrste proizvodov (
  1
  ) | 31 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/99 z dne 25. januarja 2021 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020

1

UREDBE

*

Uredba Sveta (Euratom) 2021/100 z dne 25. januarja 2021 o vzpostavitvi namenskega finančnega programa za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki ter razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1368/2013

3

*

Uredba Sveta (EU) 2021/101 z dne 25. januarja 2021 o vzpostavitvi programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1369/2013

18

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2021/102 z dne 25. januarja 2021 o določitvi stališča, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem z Evro-sredozemskim letalskim sporazumom med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika skupnega odbora

29

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/103 z dne 29. januarja 2021 o neodobritvi ogljikovega dioksida kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 19. vrste proizvodov (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 1.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/99

z dne 25. januarja 2021

o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43 v povezavi s točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2020/1704 (2) je bil Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem), podpisan 15. novembra 2020. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2020/1704 (2) je bil Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum v obliki izmenjave pisem), podpisan 15. novembra 2020.

| (2) | Cilj Sporazuma v obliki izmenjave pisem je Uniji in Islamski republiki Mavretaniji omogočiti nadaljnje sodelovanje pri spodbujanju trajnostne ribiške politike in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov v mavretanskih vodah ter plovilom Unije omogočiti izvajanje ribolovnih dejavnosti v teh vodah. |
| --- | --- |

(2)

Cilj Sporazuma v obliki izmenjave pisem je Uniji in Islamski republiki Mavretaniji omogočiti nadaljnje sodelovanje pri spodbujanju trajnostne ribiške politike in odgovornega izkoriščanja ribolovnih virov v mavretanskih vodah ter plovilom Unije omogočiti izvajanje ribolovnih dejavnosti v teh vodah.

| (3) | Sporazum v obliki izmenjave pisem bi bilo treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Sporazum v obliki izmenjave pisem bi bilo treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020, se odobri v imenu Unije (3).

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije poda uradno obvestilo iz točke 6 Sporazuma v obliki izmenjave pisem (4).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. januarja 2021

Za Svet

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Odobritev z dne 14. decembra 2020 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Sklep Sveta (EU) 2020/1704 z dne 23. oktobra 2020 o podpisu, v imenu Unije, in začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Islamsko republiko Mavretanijo o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in finančnega prispevka iz Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Islamsko republiko Mavretanijo o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki preneha veljati 15. novembra 2020 (UL L 383, 16.11.2020, str. 1).

2

(3)  Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je objavljeno v UL L 383 z dne 16. novembra 2020.

3

(4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Sporazuma v obliki izmenjave pisem.

4

Uradnem listu Evropske unije

---

UREDBE

| 1.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/3

---

UREDBA SVETA (Euratom) 2021/100

z dne 25. januarja 2021

o vzpostavitvi namenskega finančnega programa za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki ter razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1368/2013

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 203 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Rimsko izjavo voditeljev 27 držav članic, Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije z dne 25. marca 2017 bi moral proračun Unije omogočati varno Evropo. Programi jedrske razgradnje so v zvezi s tem doslej že prispevali in lahko prispevajo še naprej. Po zaprtju jedrskega objekta je glavni pozitivni učinek, ki ga želimo doseči, progresivno zmanjševanje radiološkega tveganja za delavce, javnost in okolje v zadevnih državah članicah, pa tudi v Uniji kot celoti. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Rimsko izjavo voditeljev 27 držav članic, Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije z dne 25. marca 2017 bi moral proračun Unije omogočati varno Evropo. Programi jedrske razgradnje so v zvezi s tem doslej že prispevali in lahko prispevajo še naprej. Po zaprtju jedrskega objekta je glavni pozitivni učinek, ki ga želimo doseči, progresivno zmanjševanje radiološkega tveganja za delavce, javnost in okolje v zadevnih državah članicah, pa tudi v Uniji kot celoti.

| (2) | Namenski finančni program lahko ustvari dodatno dodano vrednost EU, tako da postane merilo znotraj Unije za varno upravljanje tehnoloških vprašanj pri jedrski razgradnji in razširjanje znanja. Finančna pomoč na podlagi takega finančnega programa bi se morala zagotavljati na podlagi predhodne ocene, pri kateri se opredelijo specifične potrebe in dokaže dodana vrednost EU, z namenom podprtja razgradnje jedrskih objektov in varnega ravnanja z radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(2)

Namenski finančni program lahko ustvari dodatno dodano vrednost EU, tako da postane merilo znotraj Unije za varno upravljanje tehnoloških vprašanj pri jedrski razgradnji in razširjanje znanja. Finančna pomoč na podlagi takega finančnega programa bi se morala zagotavljati na podlagi predhodne ocene, pri kateri se opredelijo specifične potrebe in dokaže dodana vrednost EU, z namenom podprtja razgradnje jedrskih objektov in varnega ravnanja z radioaktivnimi odpadki.

| (3) | Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, bi morale biti v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Finančna pomoč na podlagi te uredbe bi morala ostati izjemna, brez poseganja v načela in cilje iz prava Unije o jedrski varnosti, to je Direktive Sveta 2009/71/Euratom (2), in ravnanju z odpadki, to je Direktive Sveta 2011/70/Euratom (3). Na podlagi členov 4(1) in 7(1) Direktive Sveta 2011/70/Euratom imajo končno odgovornost za varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki države članice. |
| --- | --- |

(3)

Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, bi morale biti v skladu z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Finančna pomoč na podlagi te uredbe bi morala ostati izjemna, brez poseganja v načela in cilje iz prava Unije o jedrski varnosti, to je Direktive Sveta 2009/71/Euratom (2), in ravnanju z odpadki, to je Direktive Sveta 2011/70/Euratom (3). Na podlagi členov 4(1) in 7(1) Direktive Sveta 2011/70/Euratom imajo končno odgovornost za varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki države članice.

| (4) | V skladu s Protokolom o pogojih in podrobnostih sprejema Republike Bolgarije in Romunije v Evropsko unijo (4), priloženim Pogodbi o pristopu Republike Bolgarije in Romunije v Evropsko unijo (5) (v nadaljnjem besedilu: Pogodba o pristopu) se je Bolgarija zavezala, da bo do 31. decembra 2002 zaprla enoti 1 in 2 ter do 31. decembra 2006 enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj in nato te enote razgradila. Razgradnja je Bolgariji povzročila znatno finančno breme v obliki neposrednih in posrednih stroškov. Bolgarija je v skladu s svojimi obveznostmi vse zadevne enote zaprla v ustreznih rokih. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Protokolom o pogojih in podrobnostih sprejema Republike Bolgarije in Romunije v Evropsko unijo (4), priloženim Pogodbi o pristopu Republike Bolgarije in Romunije v Evropsko unijo (5) (v nadaljnjem besedilu: Pogodba o pristopu) se je Bolgarija zavezala, da bo do 31. decembra 2002 zaprla enoti 1 in 2 ter do 31. decembra 2006 enoti 3 in 4 jedrske elektrarne Kozloduj in nato te enote razgradila. Razgradnja je Bolgariji povzročila znatno finančno breme v obliki neposrednih in posrednih stroškov. Bolgarija je v skladu s svojimi obveznostmi vse zadevne enote zaprla v ustreznih rokih.

| (5) | V skladu s Protokolom št. 9 o enotah 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem, ki je priložen k Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (6) (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu), se je Slovaška zavezala, da bo do 31. decembra 2006 zaprla enoto 1 in do 31. decembra 2008 enoto 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 ter nato ti enoti razgradila. Razgradnja je Slovaški povzročila znatno finančno breme v obliki neposrednih in posrednih stroškov. Slovaška je v skladu s svojimi obveznostmi obe zadevni enoti zaprla v ustreznih rokih. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s Protokolom št. 9 o enotah 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem, ki je priložen k Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (6) (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu), se je Slovaška zavezala, da bo do 31. decembra 2006 zaprla enoto 1 in do 31. decembra 2008 enoto 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 ter nato ti enoti razgradila. Razgradnja je Slovaški povzročila znatno finančno breme v obliki neposrednih in posrednih stroškov. Slovaška je v skladu s svojimi obveznostmi obe zadevni enoti zaprla v ustreznih rokih.

| (6) | V skladu z obveznostmi iz Pogodbe o pristopu oziroma Akta o pristopu in s pomočjo Unije sta Bolgarija in Slovaška dosegli znaten napredek pri razgradnji jedrskih elektrarn Kozloduj in Bohunice V1. Potrebno je dodatno delo, da bi varno dosegli končno stanje razgradnje. V skladu s trenutnimi načrti razgradnje naj bi bila razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj zaključena do konca leta 2030, razgradnja jedrske elektrarne Bohunice V1 pa do leta 2025. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z obveznostmi iz Pogodbe o pristopu oziroma Akta o pristopu in s pomočjo Unije sta Bolgarija in Slovaška dosegli znaten napredek pri razgradnji jedrskih elektrarn Kozloduj in Bohunice V1. Potrebno je dodatno delo, da bi varno dosegli končno stanje razgradnje. V skladu s trenutnimi načrti razgradnje naj bi bila razgradnja jedrske elektrarne Kozloduj zaključena do konca leta 2030, razgradnja jedrske elektrarne Bohunice V1 pa do leta 2025.

| (7) | Skupno raziskovalno središče Evropske komisije je bilo ustanovljeno s členom 8 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom). Ob uporabi navedenega člena so bili v obdobju 1960–1962 podpisani lokacijski sporazumi med Skupnostjo, Nemčijo, Belgijo, Italijo in Nizozemsko. V primerih Italije in Nizozemske so bili nacionalni jedrski objekti preneseni na Skupnost. Na štirih zadevnih lokacijah je bila nameščena infrastruktura, namenjena jedrskim raziskavam, ki je vključevala tudi nove objekte. Nekateri od teh objektov so v uporabi še danes, nekateri pa so bili zaprti, v posameznih primerih pred več kot 20 leti, in so večinoma zastareli. |
| --- | --- |

(7)

Skupno raziskovalno središče Evropske komisije je bilo ustanovljeno s členom 8 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Pogodba Euratom). Ob uporabi navedenega člena so bili v obdobju 1960–1962 podpisani lokacijski sporazumi med Skupnostjo, Nemčijo, Belgijo, Italijo in Nizozemsko. V primerih Italije in Nizozemske so bili nacionalni jedrski objekti preneseni na Skupnost. Na štirih zadevnih lokacijah je bila nameščena infrastruktura, namenjena jedrskim raziskavam, ki je vključevala tudi nove objekte. Nekateri od teh objektov so v uporabi še danes, nekateri pa so bili zaprti, v posameznih primerih pred več kot 20 leti, in so večinoma zastareli.

| (8) | Na podlagi člena 8 Pogodbe Euratom in na podlagi člena 7 Direktive 2011/70/Euratom Skupno raziskovalno središče kot imetnik dovoljenja izpolni svoje zgodovinske jedrske obveznosti in razgraditi svoje jedrske objekte, ki so bili zaprti v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. Zato je bil leta 1999 s sporočilom, naslovljenim na Evropski parlament in Svet, vzpostavljen program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki in od takrat Komisija redno obvešča o njegovem napredku. |
| --- | --- |

(8)

Na podlagi člena 8 Pogodbe Euratom in na podlagi člena 7 Direktive 2011/70/Euratom Skupno raziskovalno središče kot imetnik dovoljenja izpolni svoje zgodovinske jedrske obveznosti in razgraditi svoje jedrske objekte, ki so bili zaprti v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo. Zato je bil leta 1999 s sporočilom, naslovljenim na Evropski parlament in Svet, vzpostavljen program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki in od takrat Komisija redno obvešča o njegovem napredku.

| (9) | Komisija je ugotovila, da je najboljša možnost za izpolnitev zahtev iz točke (f) člena 5(1) in člena 7 Direktive 2011/70/Euratom izvajanje strategije, pri kateri so dejavnosti razgradnje in ravnanja z odpadki združene z začetkom razprav med Skupnim raziskovalnim središčem in državami članicami gostiteljicami o morebitnem prenosu obveznosti glede razgradnje ter ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki v primeru vzajemnih sporazumov med Komisijo in državami članicami gostiteljicami. Skupno raziskovalno središče bi moralo zagotoviti in vzdrževati ustrezne vire za izpolnjevanje svojih obveznosti v zvezi z razgradnjo ter varnostjo ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je ugotovila, da je najboljša možnost za izpolnitev zahtev iz točke (f) člena 5(1) in člena 7 Direktive 2011/70/Euratom izvajanje strategije, pri kateri so dejavnosti razgradnje in ravnanja z odpadki združene z začetkom razprav med Skupnim raziskovalnim središčem in državami članicami gostiteljicami o morebitnem prenosu obveznosti glede razgradnje ter ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki v primeru vzajemnih sporazumov med Komisijo in državami članicami gostiteljicami. Skupno raziskovalno središče bi moralo zagotoviti in vzdrževati ustrezne vire za izpolnjevanje svojih obveznosti v zvezi z razgradnjo ter varnostjo ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki.

| (10) | Ta uredba je odziv na potrebe, opredeljene za obdobje večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, in določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programov pomoči pri jedrski razgradnji enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji (v nadaljnjem besedilu: program Kozloduj) ter enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem (v nadaljnjem besedilu: program Bohunice) in za razgradnjo jedrskih objektov Komisije ter ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki na štirih lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, in sicer JRC-Geel v Belgiji, JRC-Karlsruhe v Nemčiji, JRC-Ispra v Italiji in JRC-Petten na Nizozemskem (v nadaljnjem besedilu: program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki). Ta finančna sredstva v letnem proračunskem postopku za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7). |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba je odziv na potrebe, opredeljene za obdobje večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, in določa finančna sredstva za celotno obdobje trajanja programov pomoči pri jedrski razgradnji enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji (v nadaljnjem besedilu: program Kozloduj) ter enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem (v nadaljnjem besedilu: program Bohunice) in za razgradnjo jedrskih objektov Komisije ter ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki na štirih lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, in sicer JRC-Geel v Belgiji, JRC-Karlsruhe v Nemčiji, JRC-Ispra v Italiji in JRC-Petten na Nizozemskem (v nadaljnjem besedilu: program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki). Ta finančna sredstva v letnem proračunskem postopku za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7).

| (11) | Za namenski finančni program za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki (v nadaljnjem besedilu: Program) se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. |
| --- | --- |

(11)

Za namenski finančni program za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki (v nadaljnjem besedilu: Program) se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

| (12) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (10), (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) in (EU) 2017/1939 (12) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
  Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (13). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ter uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (10), (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) in (EU) 2017/1939 (12) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (13). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (13) | Ta uredba ne vpliva na izid morebitnih prihodnjih postopkov dodelitve državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba ne vpliva na izid morebitnih prihodnjih postopkov dodelitve državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (14) | Na podlagi rezultatov iz poročil o vmesnem in končnem ocenjevanju se lahko pregledajo znesek odobritev za Program ter programsko obdobje in razdelitev sredstev med dejavnosti. Moralo bi biti mogoče, da se dodatna proračunska prožnost doseže s prerazporeditvijo sredstev med dejavnosti, kjer in kadar je to potrebno, pri čemer se da prednost dejavnostim, ki prispevajo k reševanju varnostnih izzivov razgradnje in ravnanja z radioaktivnimi odpadki enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji ter enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem, brez poseganja v druge dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi te uredbe in v skladu s finančno uredbo. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi rezultatov iz poročil o vmesnem in končnem ocenjevanju se lahko pregledajo znesek odobritev za Program ter programsko obdobje in razdelitev sredstev med dejavnosti. Moralo bi biti mogoče, da se dodatna proračunska prožnost doseže s prerazporeditvijo sredstev med dejavnosti, kjer in kadar je to potrebno, pri čemer se da prednost dejavnostim, ki prispevajo k reševanju varnostnih izzivov razgradnje in ravnanja z radioaktivnimi odpadki enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji ter enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem, brez poseganja v druge dejavnosti, ki se izvajajo na podlagi te uredbe in v skladu s finančno uredbo.

| (15) | Program bi moral zajemati tudi pridobivanje znanja in izmenjavo izkušenj. Znanje in izkušnje ter spoznanja o postopku jedrske razgradnje, pridobljena v okviru Programa, pa bi bilo treba razširjati v Uniji, v usklajevanju in sinergiji s programom Unije za dejavnosti razgradnje v Litvi, saj taki ukrepi prinašajo največjo dodano vrednost EU in prispevajo k varnosti delavcev in širše javnosti ter varstvu okolja. Obseg, postopek in gospodarski vidiki sodelovanja bi morali biti podrobno opredeljeni v večletnem programu dela in bi lahko bili tudi predmet sporazumov med državami članicami in/ali s Komisijo. |
| --- | --- |

(15)

Program bi moral zajemati tudi pridobivanje znanja in izmenjavo izkušenj. Znanje in izkušnje ter spoznanja o postopku jedrske razgradnje, pridobljena v okviru Programa, pa bi bilo treba razširjati v Uniji, v usklajevanju in sinergiji s programom Unije za dejavnosti razgradnje v Litvi, saj taki ukrepi prinašajo največjo dodano vrednost EU in prispevajo k varnosti delavcev in širše javnosti ter varstvu okolja. Obseg, postopek in gospodarski vidiki sodelovanja bi morali biti podrobno opredeljeni v večletnem programu dela in bi lahko bili tudi predmet sporazumov med državami članicami in/ali s Komisijo.

| (16) | Skupno raziskovalno središče bi moralo na usklajen način lajšati razširjanje znanja med različnimi deležniki v Uniji, na primer z izvajanjem tržnih analiz, pregledov in presoje potreb po znanju v Uniji, opredelitvijo možnih smeri sodelovanja, zainteresiranih deležnikov in področij, kjer bi znanje, pridobljeno pri izvajanju Programa, prineslo največjo dodano vrednost, ter razvojem oblik za izmenjavo znanja. Razširjanje pridobljenega znanja bi moralo financirati Skupno raziskovalno središče. Vsaka država članica bi morala imeti možnost dati pobudo za vzpostavitev vezi in izmenjav za razširjanje znanja. |
| --- | --- |

(16)

Skupno raziskovalno središče bi moralo na usklajen način lajšati razširjanje znanja med različnimi deležniki v Uniji, na primer z izvajanjem tržnih analiz, pregledov in presoje potreb po znanju v Uniji, opredelitvijo možnih smeri sodelovanja, zainteresiranih deležnikov in področij, kjer bi znanje, pridobljeno pri izvajanju Programa, prineslo največjo dodano vrednost, ter razvojem oblik za izmenjavo znanja. Razširjanje pridobljenega znanja bi moralo financirati Skupno raziskovalno središče. Vsaka država članica bi morala imeti možnost dati pobudo za vzpostavitev vezi in izmenjav za razširjanje znanja.

| (17) | Za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki, ki ju zajema ta uredba, bi bilo treba uporabljati najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in čim večjo učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse. |
| --- | --- |

(17)

Za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki, ki ju zajema ta uredba, bi bilo treba uporabljati najboljše strokovne izkušnje in znanje, ki so na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in čim večjo učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse.

| (18) | Bolgarija, Slovaška in Komisija bi morale zagotoviti učinkovito spremljanje in kontrolo postopka razgradnje, da bi zagotovile najvišjo dodano vrednost EU pri financiranju na podlagi te uredbe, čeprav imata končno odgovornost za razgradnjo zadevni državi članici. To vključuje učinkovito merjenje napredka in uspešnosti in po potrebi sprejetje popravnih ukrepov. V ta namen bi bilo treba ustanoviti odbor, katerega naloga bi bilo spremljanje in obveščanje, sopredsedovala pa bi mu predstavnik Komisije in predstavnik zadevne države članice. Podobno tudi pri programu Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki pomaga skupina neodvisnih strokovnjakov iz držav članic, ki jih imenuje Komisija. |
| --- | --- |

(18)

Bolgarija, Slovaška in Komisija bi morale zagotoviti učinkovito spremljanje in kontrolo postopka razgradnje, da bi zagotovile najvišjo dodano vrednost EU pri financiranju na podlagi te uredbe, čeprav imata končno odgovornost za razgradnjo zadevni državi članici. To vključuje učinkovito merjenje napredka in uspešnosti in po potrebi sprejetje popravnih ukrepov. V ta namen bi bilo treba ustanoviti odbor, katerega naloga bi bilo spremljanje in obveščanje, sopredsedovala pa bi mu predstavnik Komisije in predstavnik zadevne države članice. Podobno tudi pri programu Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki pomaga skupina neodvisnih strokovnjakov iz držav članic, ki jih imenuje Komisija.

| (19) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (14) bi bilo treba Program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Programa. |
| --- | --- |

(19)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (14) bi bilo treba Program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami glede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Programa.

| (20) | Dejavnosti iz programa Kozloduj in programa Bohunice bi bilo treba določiti znotraj meja, opredeljenih z načrtoma razgradnje, ki sta ju Bolgarija in Slovaška predložili v skladu z Uredbo Sveta (Euratom) št. 1368/2013 (15). V teh načrtih so opredeljeni obsegi teh programov ter končno stanje razgradnje, ciljni končni datumi in končni datumi razgradnje. Prav tako zajemajo dejavnosti razgradnje, časovni načrt zanje, stroški in potrebni človeški viri. |
| --- | --- |

(20)

Dejavnosti iz programa Kozloduj in programa Bohunice bi bilo treba določiti znotraj meja, opredeljenih z načrtoma razgradnje, ki sta ju Bolgarija in Slovaška predložili v skladu z Uredbo Sveta (Euratom) št. 1368/2013 (15). V teh načrtih so opredeljeni obsegi teh programov ter končno stanje razgradnje, ciljni končni datumi in končni datumi razgradnje. Prav tako zajemajo dejavnosti razgradnje, časovni načrt zanje, stroški in potrebni človeški viri.

| (21) | Dejavnosti iz programa Kozloduj in programa Bohunice bi bilo treba v skladu s prakso sofinanciranja iz preteklih programov izvajati s skupnimi finančnimi prizadevanji Unije in Bolgarije oziroma Slovaške. |
| --- | --- |

(21)

Dejavnosti iz programa Kozloduj in programa Bohunice bi bilo treba v skladu s prakso sofinanciranja iz preteklih programov izvajati s skupnimi finančnimi prizadevanji Unije in Bolgarije oziroma Slovaške.

| (22) | Uredbo (Euratom) št. 1368/2013 bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(22)

Uredbo (Euratom) št. 1368/2013 bi bilo zato treba razveljaviti.

| (23) | Ustrezno je bilo upoštevano Posebno poročilo št. 22/2016 Evropskega računskega sodišča z naslovom „Programi pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem: od leta 2011 je bilo doseženega nekaj napredka, vendar ključni izzivi še prihajajo“. |
| --- | --- |

(23)

Ustrezno je bilo upoštevano Posebno poročilo št. 22/2016 Evropskega računskega sodišča z naslovom „Programi pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem: od leta 2011 je bilo doseženega nekaj napredka, vendar ključni izzivi še prihajajo“.

| (24) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(24)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (25) | Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila, ki so navedena v finančni uredbi, določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, obenem pa urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEUogodbe o delovanju Evropske unije, se nanašajo tudi nasplošni režim pogojenosti. |
| --- | --- |

(25)

Za to uredbo se uporabljajo horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila, ki so navedena v finančni uredbi, določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, obenem pa urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEUogodbe o delovanju Evropske unije, se nanašajo tudi nasplošni režim pogojenosti.

| (26) | Načine izvajanja in oblike financiranja Unije, določene v tej uredbi, bi bilo treba izbrati na podlagi tega, ali je mogoče z njimi uresničiti specifične cilje dejavnosti in doseči rezultate, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz točke (a) člena 125(1) finančne uredbe – |
| --- | --- |

(26)

Načine izvajanja in oblike financiranja Unije, določene v tej uredbi, bi bilo treba izbrati na podlagi tega, ali je mogoče z njimi uresničiti specifične cilje dejavnosti in doseči rezultate, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški iz točke (a) člena 125(1) finančne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 vzpostavlja namenski finančni program za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki (v nadaljnjem besedilu: Program), osredotočen na opredeljene aktualne potrebe. Podpira:

| (a) | varno razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji ter enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem, vključno z ravnanjem z radioaktivnimi odpadki, v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje, ter |
| --- | --- |

(a)

varno razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Bolgariji ter enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 na Slovaškem, vključno z ravnanjem z radioaktivnimi odpadki, v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje, ter

| (b) | izvajanje postopka razgradnje in ravnanje z radioaktivnimi odpadki v zvezi z jedrskimi objekti Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, in sicer JRC-Geel v Belgiji, JRC-Karlsruhe v Nemčiji, JRC-Ispra v Italiji in JRC-Petten na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(b)

izvajanje postopka razgradnje in ravnanje z radioaktivnimi odpadki v zvezi z jedrskimi objekti Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, in sicer JRC-Geel v Belgiji, JRC-Karlsruhe v Nemčiji, JRC-Ispra v Italiji in JRC-Petten na Nizozemskem.

2.   Ta uredba določa cilje Programa, njegov proračun za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, načine izvajanja in oblike financiranja Unije.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „razgradnja“ pomeni upravne in tehnične ukrepe v skladu z nacionalnim pravom, ki omogočajo odpravo dela ali celotnega regulativnega nadzora nad jedrskim objektom in so usmerjeni v zagotavljanje dolgoročnega varstva javnosti in okolja, vključno z zmanjšanjem ravni preostalih radionuklidov v materialih in na območju jedrskega objekta; |
| --- | --- |

(1)

„razgradnja“ pomeni upravne in tehnične ukrepe v skladu z nacionalnim pravom, ki omogočajo odpravo dela ali celotnega regulativnega nadzora nad jedrskim objektom in so usmerjeni v zagotavljanje dolgoročnega varstva javnosti in okolja, vključno z zmanjšanjem ravni preostalih radionuklidov v materialih in na območju jedrskega objekta;

| (2) | „načrt razgradnje“ pomeni dokument, ki vsebuje podrobne informacije o predlagani razgradnji in obsega naslednje: izbrano strategijo razgradnje; časovni načrt, vrsto in zaporedje dejavnosti razgradnje; uporabljeno strategijo ravnanja z odpadki, vključno z odstranitvijo; predlagano končno stanje; skladiščenje in odlaganje odpadkov, ki nastanejo pri razgradnji; časovni okvir za razgradnjo; stroškovne ocene za dokončanje razgradnje; cilje, pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, po potrebi vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti. Načrt razgradnje pripravi imetnik dovoljenja jedrskega objekta in se odraža v večletnih programih dela za Program; |
| --- | --- |

(2)

„načrt razgradnje“ pomeni dokument, ki vsebuje podrobne informacije o predlagani razgradnji in obsega naslednje: izbrano strategijo razgradnje; časovni načrt, vrsto in zaporedje dejavnosti razgradnje; uporabljeno strategijo ravnanja z odpadki, vključno z odstranitvijo; predlagano končno stanje; skladiščenje in odlaganje odpadkov, ki nastanejo pri razgradnji; časovni okvir za razgradnjo; stroškovne ocene za dokončanje razgradnje; cilje, pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, po potrebi vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti. Načrt razgradnje pripravi imetnik dovoljenja jedrskega objekta in se odraža v večletnih programih dela za Program;

| (3) | „program Kozloduj“ pomeni del Programa, ki se nanaša na jedrsko razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Kozloduju v Bolgariji; |
| --- | --- |

(3)

„program Kozloduj“ pomeni del Programa, ki se nanaša na jedrsko razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj v Kozloduju v Bolgariji;

| (4) | „program Bohunice“ pomeni del Programa, ki se nanaša na jedrsko razgradnjo enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 v Jaslovskih Bohunicah na Slovaškem; |
| --- | --- |

(4)

„program Bohunice“ pomeni del Programa, ki se nanaša na jedrsko razgradnjo enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1 v Jaslovskih Bohunicah na Slovaškem;

| (5) | „program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki“ pomeni del Programa, ki se nanaša na razgradnjo jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, in sicer JRC-Geel v Belgiji, JRC-Karlsruhe v Nemčiji, JRC-Ispra v Italiji in JRC-Petten na Nizozemskem, ter ravnanje z radioaktivnimi odpadki na teh lokacijah. |
| --- | --- |

(5)

„program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki“ pomeni del Programa, ki se nanaša na razgradnjo jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, in sicer JRC-Geel v Belgiji, JRC-Karlsruhe v Nemčiji, JRC-Ispra v Italiji in JRC-Petten na Nizozemskem, ter ravnanje z radioaktivnimi odpadki na teh lokacijah.

Člen 3

Cilji Programa

1.   Splošni cilj Programa je zagotavljanje financiranja za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje.

2.   Na podlagi sedanjih potreb za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 je Program, poleg pridobivanja znanja o postopku jedrske razgradnje in ravnanju z radioaktivnimi odpadki, ki nastanejo pri dejavnostih razgradnje, usmerjen zlasti k:

| (a) | pomoči Bolgariji in Slovaški pri izvajanju programa Kozloduj in programa Bohunice, vključno v zvezi z ravnanjem z radioaktivnimi odpadki in njihovim skladiščenjem v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje, s posebnim poudarkom na obvladovanju tozadevnih varnostnih izzivov, ter |
| --- | --- |

(a)

pomoči Bolgariji in Slovaški pri izvajanju programa Kozloduj in programa Bohunice, vključno v zvezi z ravnanjem z radioaktivnimi odpadki in njihovim skladiščenjem v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje, s posebnim poudarkom na obvladovanju tozadevnih varnostnih izzivov, ter

| (b) | podpiranju programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki.. |
| --- | --- |

(b)

podpiranju programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki..

3.   Specifični cilji Programa so:

| (a) | izvajanje dejavnosti iz zadevnih načrtov razgradnje, demontaža in dekontaminacija enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice, vključno s pripadajočimi sistemi, strukturami in sestavnimi deli ter pomožnimi zgradbami, varno ravnanje z radioaktivnimi odpadki v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnih načrtih razgradnje, podpora v obliki človeških virov ter prizadevanja za odpravo regulativnega nadzora nad enotami 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in enotama 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje dejavnosti iz zadevnih načrtov razgradnje, demontaža in dekontaminacija enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice, vključno s pripadajočimi sistemi, strukturami in sestavnimi deli ter pomožnimi zgradbami, varno ravnanje z radioaktivnimi odpadki v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnih načrtih razgradnje, podpora v obliki človeških virov ter prizadevanja za odpravo regulativnega nadzora nad enotami 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj in enotama 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice;

| (b) | podpiranje načrta razgradnje in izvajanje dejavnosti v skladu z nacionalnim pravom države članice gostiteljice za demontažo in dekontaminacijo jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, izvajanje varnega ravnanja z radioaktivnimi odpadki, ki so s tem povezani, in po potrebi priprava neobveznega prenosa ustreznih jedrskih obveznosti s Skupnega raziskovalnega središča na države članice gostiteljice.; |
| --- | --- |

(b)

podpiranje načrta razgradnje in izvajanje dejavnosti v skladu z nacionalnim pravom države članice gostiteljice za demontažo in dekontaminacijo jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, izvajanje varnega ravnanja z radioaktivnimi odpadki, ki so s tem povezani, in po potrebi priprava neobveznega prenosa ustreznih jedrskih obveznosti s Skupnega raziskovalnega središča na države članice gostiteljice.;

| (c) | vzpostavitev stikov in izmenjav o jedrski razgradnji med deležniki Unije s strani Skupnega raziskovalnega središča, da bi zagotovili razširjanje znanja in izmenjavo izkušenj na vseh ustreznih področjih, kot so raziskave in inovacije, urejanje in usposabljanje, ter razvili potencialne sinergije v Uniji. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev stikov in izmenjav o jedrski razgradnji med deležniki Unije s strani Skupnega raziskovalnega središča, da bi zagotovili razširjanje znanja in izmenjavo izkušenj na vseh ustreznih področjih, kot so raziskave in inovacije, urejanje in usposabljanje, ter razvili potencialne sinergije v Uniji.

Prenos iz točke (b) prvega pododstavka se ne naloži nobeni državi članici gostiteljici in je predmet vzajemnega dvostranskega sporazuma, sklenjenega med Komisijo in državo članico gostiteljico. Ta vzajemni dvostranski sporazum določa, da vse stroške razgradnje jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča in skladiščenja z njimi povezanih radioaktivnih odpadkov krije Unija, in je v celoti skladen z Direktivo 2011/70/Euratom.

4.   Podroben opis specifičnih ciljev je v prilogah I, II in III. Komisija lahko na podlagi rezultatov ocenjevanj, ki se izvajajo v skladu s členom 11, z izvedbenimi akti spremeni Prilogo I ali II, in sicer v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).

Člen 4

Proračun Programa

1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znašajo 466 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Znesek iz odstavka 1 se razporedi v naslednje kategorije odhodkov:

| (a) | 63 000 000 EUR za dejavnosti v okviru programa Kozloduj; |
| --- | --- |

(a)

63 000 000 EUR za dejavnosti v okviru programa Kozloduj;

| (b) | 55 000 000 EUR za dejavnosti v okviru programa Bohunice; |
| --- | --- |

(b)

55 000 000 EUR za dejavnosti v okviru programa Bohunice;

| (c) | 348 000 000 EUR za dejavnosti v okviru programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki, vključno z dejavnostmi za doseganje specifičnega cilja iz točke (c) člena 3(3). |
| --- | --- |

(c)

348 000 000 EUR za dejavnosti v okviru programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki, vključno z dejavnostmi za doseganje specifičnega cilja iz točke (c) člena 3(3).

3.   Proračunska prožnost se lahko doseže tako, da se po ocenjevanih, ki se izvajajo v skladu s členom 11 in na podlagi finančne uredbe, sredstva prerazporedijo med dejavnosti Programa, pri čemer se da prednostn dejavnostim, ki prispevajo k reševanju varnostnih izzivov v zvezi z razgradnjo in ravnanjem z radioaktivnimi odpadki.

4.   Znesek iz odstavka 1 se lahko uporabi za odhodke, povezane z dejavnostmi, ki so vključene v zadevne načrte razgradnje, za izvajanje Programa, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi.

5.   Proračunske obveznosti za dejavnosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razporedijo na več let v letne obroke.

Člen 5

Razširjanje znanja

1.   Znanje, pridobljeno pri izvajanju Programa, se razširja na ravni Unije.

2.   Dejavnosti za uresničevanje dejavnosti iz odstavka 1 se financirajo v okviru programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki. Skupno raziskovalno središče usklajuje strukturiranje znanja in njegovo razširjanje državam članicam.

3.   Postopek razširjanja znanja se vključi v programe dela iz člena 9, kjer se tudi opredeli.

Člen 6

Načini izvajanja in oblike financiranja Unije

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem s subjekti iz točke (c) člena 62(1) finančne uredbe.

2.   Financiranje Unije iz Programa se lahko zagotavlja v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi.

Člen 7

Upravičene dejavnosti

Do financiranja Unije so upravičene samo dejavnosti, s katerimi se izvajajo cilji iz člena 3.

Člen 8

Stopnje sofinanciranja

Brez poseganja v člen 190(1) finančne uredbe najvišja stopnja sofinanciranja Unije, ki se uporablja v obdobju iz člena 4(1) te uredbe, ne presega 50 % za program Kozloduj in 50 % za program Bohunice. Preostalo sofinanciranje zagotovi Bolgarija oziroma Slovaška. Dejavnosti, potrebne za razširjanje znanja iz člena 5 te uredbe, bo Unija financira 100 %.

Člen 9

Programi dela

1.   Program Kozloduj in program Bohunice se izvajata z večletnimi programi dela iz člena 110 finančne uredbe. Večletni programi dela se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 13(2).

2.   Program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki se izvaja z večletnimi programi dela ter se sprejme v skladu s postopkom iz člena 4 Sklepa Komisije 96/282/Euratom (17).

3.   Večletni programi dela iz odstavkov 1 in 2 odražajo načrte razgradnje, ki so izhodišče za spremljanje in ocenjevanje programa Kozloduj in programa Bohunice.

4.   V večletnih programih dela iz odstavkov 1 in 2 se podrobneje določi trenutno stanje, cilji, pričakovani rezultati, povezani kazalniki uspešnosti in časovni načrt za uporabo sredstev, opredelijo pa se tudi podrobnosti glede razširjanja znanja.

Člen 10

Poročanje in spremljanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku Programa pri doseganju ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi IV.

2.   Sistem za poročanje o uspešnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja Programa in njegovih rezultatov zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom sredstev Unije in po potrebi državam članicam naložijo zahteve glede poročanja, sorazmerne s skupnimi stroški in povezanimi tveganji Programa.

3.   Komisija ob koncu vsakega leta pripravi poročilo o napredku o izvajanju dela, opravljenega v preteklih letih, vključno z deležem dejavnosti, ki izhajajo iz javnih razpisov, in ga predstavi Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 11

Ocenjevanje

1.   Ocenjevanja se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Vmesno ocenjevanje Programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju Programa, vendar ne pozneje kot štiri leta po začetku obdobja iz člena 1(1). Pri vmesnem ocenjevanju se obravnava tudi obseg sprememb večletnih programov dela iz člena 9.

3.   Na koncu izvajanja Programa, vendar najpozneje pet let po koncu obdobja iz člena 1(1), Komisija opravi končno ocenjevanje Programa.

4.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu sporoči ugotovitve ocenjevanj, skupaj s svojimi pripombami.

Člen 12

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije in nacionalnih prispevkov, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami in subjekti, ki jih niso pooblastile institucije ali organi Unije, so podlaga za splošno zagotovilo v smislu člena 127 finančne uredbe.

Člen 13

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, ko v roku za izdajo mnenja tako odloči predsednik odbora ali to zahteva navadna večina članov odbora.

Člen 14

Obveščanje, komuniciranje in promocija

1.   Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju dejavnosti in njenih rezultatov.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranja in komuniciranja v zvezi s Programom, dejavnostmi, izvedenimi na podlagi Programa, in doseženimi rezultati.

3.   Finančna sredstva, dodeljena Programu, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3.

Člen 15

Razveljavitev

Uredba (Euratom) št. 1368/2013 se razveljavi.

Člen 16

Prehodne določbe

1.   Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo dejavnosti, začetih na podlagi Uredbe (Euratom) št. 1368/2013, ki se še naprej uporablja za te dejavnosti do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za Program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med programom Kozloduj in programom Bohunice in ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (Euratom) št. 1368/2013.

3.   Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(3), da se omogoči upravljanje dejavnosti, ki ne bodo zaključene do 31. decembra 2027.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. januarja 2021

Za Svet

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Mnenje z dne 16. januarja 2019(UL C 411, 27.11.2020, str. 494).

1

(2)  Direktiva Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov (UL L 172, 2.7.2009, str. 18).

2

(3)  Direktiva Sveta 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (UL L 199, 2.8.2011, str. 48).

3

(4)  
  UL L 157, 21.6.2005, str. 29.

4

(5)  
  UL L 157, 21.6.2005, str. 11.

5

(6)  
  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

6

(7)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

8

(9)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

10

(11)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

11

(12)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

12

(13)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

13

(14)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

14

(15)  Uredba Sveta (Euratom) št. 1368/2013 z dne 13. decembra 2013 o podpori Unije za programa pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Bolgariji in na Slovaškem in razveljavitvi uredb (Euratom) št. 549/2007 in (Euratom) št. 647/2010 (UL L 346, 20.12.2013, str. 1).

15

(16)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

16

(17)  Sklep Komisije 96/282/Euratom z dne 10. aprila 1996 o reorganizaciji Skupnega raziskovalnega središča (UL L 107, 30.4.1996, str. 12).

17

---

PRILOGA I

Podroben opis ciljev programa Kozloduj

| 1. | Splošni cilj programa Kozloduj je Bolgariji pomagati pri obvladovanju varnostnih izzivov, povezanih z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj. Glavni varnostni izzivi programa Kozloduj so:






  (a) | demontaža in dekontaminacija stavb in sestavnih delov reaktorjev v skladu z načrti razgradnje. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s količino in vrsto odstranjenih materialov ter z metodologijo prislužene vrednosti; |
| --- | --- | --- |

1.

Splošni cilj programa Kozloduj je Bolgariji pomagati pri obvladovanju varnostnih izzivov, povezanih z razgradnjo enot 1 do 4 jedrske elektrarne Kozloduj. Glavni varnostni izzivi programa Kozloduj so:

(a)

demontaža in dekontaminacija stavb in sestavnih delov reaktorjev v skladu z načrti razgradnje. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s količino in vrsto odstranjenih materialov ter z metodologijo prislužene vrednosti;

| (b) | varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, in radioaktivnimi odpadki v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje, ter aktiviranimi materiali in materiali za demontažo, vključno z njihovo dekontaminacijo, do začasnega skladiščenja ali odložitve (odvisno od kategorije odpadkov) ter po potrebi dokončanje infrastrukture za ravnanje z odpadki in materiali. Ta cilj je treba izpolniti v skladu z načrtom razgradnje in ob ustreznem ravnanju z radioaktivnimi odpadki. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s količino in vrsto materiala, za katerega se odpravi regulativni nadzor, ter varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, pa tudi z metodologijo prislužene vrednosti; in |
| --- | --- |

(b)

varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, in radioaktivnimi odpadki v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje, ter aktiviranimi materiali in materiali za demontažo, vključno z njihovo dekontaminacijo, do začasnega skladiščenja ali odložitve (odvisno od kategorije odpadkov) ter po potrebi dokončanje infrastrukture za ravnanje z odpadki in materiali. Ta cilj je treba izpolniti v skladu z načrtom razgradnje in ob ustreznem ravnanju z radioaktivnimi odpadki. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s količino in vrsto materiala, za katerega se odpravi regulativni nadzor, ter varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, pa tudi z metodologijo prislužene vrednosti; in

| (c) | nadaljevati zmanjševanje radioloških nevarnosti. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti z ocenami varnosti dejavnosti in objekta, pri čemer se opredeli, kako bi lahko prišlo do morebitnih izpostavljenosti, ter ocenita verjetnost in obseg morebitnih izpostavljenosti. V okviru programa Kozloduj naj bi bil regulativni nadzor objektov do ustreznih ravni izpustov, za katere nadzor ni potreben, odpravljen do konca leta 2030. |
| --- | --- |

(c)

nadaljevati zmanjševanje radioloških nevarnosti. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti z ocenami varnosti dejavnosti in objekta, pri čemer se opredeli, kako bi lahko prišlo do morebitnih izpostavljenosti, ter ocenita verjetnost in obseg morebitnih izpostavljenosti. V okviru programa Kozloduj naj bi bil regulativni nadzor objektov do ustreznih ravni izpustov, za katere nadzor ni potreben, odpravljen do konca leta 2030.

| 2. | Poleg splošnega cilja programa Kozloduj je namen povečati dodano vrednost EU v okviru tega programa s prispevanjem k temu, da se znanje o postopku razgradnje, ki se pri tem pridobi, razširja v vseh državah članicah. V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, mora program Kozloduj zagotoviti:






  (a) | razvoj vezi in izmenjav med deležniki Unije (npr. državami članicami, varnostnimi organi ter komunalnimi podjetji in upravljavci razgradenj); |
| --- | --- | --- |

2.

Poleg splošnega cilja programa Kozloduj je namen povečati dodano vrednost EU v okviru tega programa s prispevanjem k temu, da se znanje o postopku razgradnje, ki se pri tem pridobi, razširja v vseh državah članicah. V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, mora program Kozloduj zagotoviti:

(a)

razvoj vezi in izmenjav med deležniki Unije (npr. državami članicami, varnostnimi organi ter komunalnimi podjetji in upravljavci razgradenj);

| (b) | dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, da bi razvili potencialne sinergije v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, da bi razvili potencialne sinergije v Uniji.

Pri teh dejavnostih lahko prispevek Unije znaša 100 %.

Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s številom in dosegom pridobljenih znanjskih produktov.

| 3. | Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinskem odlagališču in njegova priprava sta izključena iz finančnih sredstev iz člena 4(1). |
| --- | --- |

3.

Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinskem odlagališču in njegova priprava sta izključena iz finančnih sredstev iz člena 4(1).

---

PRILOGA II

Podroben opis ciljev programa Bohunice

| 1. | Splošni cilj programa Bohunice je Slovaški pomagati pri obvladovanju varnostnih izzivov, povezanih z razgradnjo enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1. Glavni varnostni izzivi programa Bohunice so:






  (a) | demontaža in dekontaminacija stavb in sestavnih delov reaktorjev v skladu z načrti razgradnje. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s količino in vrsto odstranjenih materialov ter z metodologijo prislužene vrednosti; |
| --- | --- | --- |

1.

Splošni cilj programa Bohunice je Slovaški pomagati pri obvladovanju varnostnih izzivov, povezanih z razgradnjo enot 1 in 2 jedrske elektrarne Bohunice V1. Glavni varnostni izzivi programa Bohunice so:

(a)

demontaža in dekontaminacija stavb in sestavnih delov reaktorjev v skladu z načrti razgradnje. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s količino in vrsto odstranjenih materialov ter z metodologijo prislužene vrednosti;

| (b) | varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, in radioaktivnimi odpadki v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje, ter aktiviranimi materiali in materiali za demontažo, vključno z njihovo dekontaminacijo, do začasnega skladiščenja ali odložitve (odvisno od kategorije odpadkov), ter po potrebi dokončanje infrastrukture za ravnanje z odpadki in materiali. Ta cilj je treba izpolniti v skladu z načrtom razgradnje in ob ustreznem ravnanju z radioaktivnimi odpadki. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s količino in vrsto materiala, za katerega se odpravi regulativni nadzor, ter varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, pa tudi z metodologijo prislužene vrednosti, in |
| --- | --- |

(b)

varno ravnanje z odpadki, ki nastanejo pri razgradnji, in radioaktivnimi odpadki v skladu s potrebami, opredeljenimi v zadevnem načrtu razgradnje, ter aktiviranimi materiali in materiali za demontažo, vključno z njihovo dekontaminacijo, do začasnega skladiščenja ali odložitve (odvisno od kategorije odpadkov), ter po potrebi dokončanje infrastrukture za ravnanje z odpadki in materiali. Ta cilj je treba izpolniti v skladu z načrtom razgradnje in ob ustreznem ravnanju z radioaktivnimi odpadki. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s količino in vrsto materiala, za katerega se odpravi regulativni nadzor, ter varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, pa tudi z metodologijo prislužene vrednosti, in

| (c) | nadaljevati zmanjševanje radioloških nevarnosti. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti z ocenami varnosti dejavnosti in objekta, pri čemer se opredeli, kako bi lahko prišlo do morebitnih izpostavljenosti, ter ocenita verjetnost in obseg morebitnih izpostavljenosti. V okviru programa Bohunice naj bi bil regulativni nadzor objektov do ustreznih ravni izpustov, za katere nadzor ni potreben, odpravljen do leta 2025. |
| --- | --- |

(c)

nadaljevati zmanjševanje radioloških nevarnosti. Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti z ocenami varnosti dejavnosti in objekta, pri čemer se opredeli, kako bi lahko prišlo do morebitnih izpostavljenosti, ter ocenita verjetnost in obseg morebitnih izpostavljenosti. V okviru programa Bohunice naj bi bil regulativni nadzor objektov do ustreznih ravni izpustov, za katere nadzor ni potreben, odpravljen do leta 2025.

| 2. | Poleg splošnega cilja programa Bohunice je namen povečati dodano vrednost EU v okviru tega programa s prispevanjem k temu, da se znanje o postopku razgradnje (ki se pri tem pridobi) razširja v vseh državah članicah. V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, mora program Bohunice zagotoviti:






  (a) | razvoj vezi in izmenjav med deležniki Unije (npr. državami članicami, varnostnimi organi ter komunalnimi podjetji in upravljavci razgradenj); |
| --- | --- | --- |

2.

Poleg splošnega cilja programa Bohunice je namen povečati dodano vrednost EU v okviru tega programa s prispevanjem k temu, da se znanje o postopku razgradnje (ki se pri tem pridobi) razširja v vseh državah članicah. V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, mora program Bohunice zagotoviti:

(a)

razvoj vezi in izmenjav med deležniki Unije (npr. državami članicami, varnostnimi organi ter komunalnimi podjetji in upravljavci razgradenj);

| (b) | dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, da bi razvili potencialne sinergije v Uniji. |
| --- | --- |

(b)

dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, da bi razvili potencialne sinergije v Uniji.

Pri teh dejavnostih lahko prispevek Unije znaša 100 %.

Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s številom in dosegom pridobljenih znanjskih produktov.

| 3. | Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinskem odlagališču in njegova priprava sta izključena iz finančnih sredstev iz člena 4(1). |
| --- | --- |

3.

Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinskem odlagališču in njegova priprava sta izključena iz finančnih sredstev iz člena 4(1).

---

PRILOGA III

Podroben opis ciljev programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki

| 1. | Splošni cilj programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki je zagotoviti razgradnjo jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, in sicer JRC-Geel v Belgiji, JRC-Karlsruhe v Nemčiji, JRC-Ispra v Italiji in JRC-Petten na Nizozemskem, ter varno ravnanje z izrabljenim gorivom, jedrskim materialom in radioaktivnimi odpadki. Poleg splošnega cilja programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki je namen povečati dodano vrednost EU v okviru tega programa s prispevanjem k razširjanju znanja o postopku razgradnje, ki se pri tem pridobi, v vseh državah članicah. V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, mora program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki zagotoviti:






  1.1 | Na vseh lokacijah:






  (a) | varno ravnanje z radioaktivnimi odpadki, jedrskim materialom in izrabljenim gorivom; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Splošni cilj programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki je zagotoviti razgradnjo jedrskih objektov Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, in sicer JRC-Geel v Belgiji, JRC-Karlsruhe v Nemčiji, JRC-Ispra v Italiji in JRC-Petten na Nizozemskem, ter varno ravnanje z izrabljenim gorivom, jedrskim materialom in radioaktivnimi odpadki. Poleg splošnega cilja programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki je namen povečati dodano vrednost EU v okviru tega programa s prispevanjem k razširjanju znanja o postopku razgradnje, ki se pri tem pridobi, v vseh državah članicah. V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, mora program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki zagotoviti:

1.1

Na vseh lokacijah:

(a)

varno ravnanje z radioaktivnimi odpadki, jedrskim materialom in izrabljenim gorivom;

| (b) | preučitev in razvoj možnosti za prenos obveznosti glede razgradnje in ravnanja z odpadki na državo članico gostiteljico na podlagi vzajemnega dvostranskega sporazuma, sklenjenega med Komisijo in državo članico gostiteljico; |
| --- | --- |

(b)

preučitev in razvoj možnosti za prenos obveznosti glede razgradnje in ravnanja z odpadki na državo članico gostiteljico na podlagi vzajemnega dvostranskega sporazuma, sklenjenega med Komisijo in državo članico gostiteljico;

| (c) | razvoj vezi in izmenjav med deležniki Unije (npr. državami članicami, varnostnimi organi ter komunalnimi podjetji in upravljavci razgradenj); |
| --- | --- |

(c)

razvoj vezi in izmenjav med deležniki Unije (npr. državami članicami, varnostnimi organi ter komunalnimi podjetji in upravljavci razgradenj);

| (d) | dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, da bi razvili potencialne sinergije v Uniji. |
| --- | --- |

(d)

dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, da bi razvili potencialne sinergije v Uniji.

| 1.2 | Na lokaciji JRC-Ispra (odvisno od izdaje ustreznih dovoljenj s strani italijanskih varnostnih organov) v skladu z nacionalnim pravom:






  (a) | pridobitev, obdelavo in varno skladiščenje odpadkov, nastalih v preteklosti; |
| --- | --- | --- |

1.2

Na lokaciji JRC-Ispra (odvisno od izdaje ustreznih dovoljenj s strani italijanskih varnostnih organov) v skladu z nacionalnim pravom:

(a)

pridobitev, obdelavo in varno skladiščenje odpadkov, nastalih v preteklosti;

| (b) | pridobitev, obdelavo in varno skladiščenje jedrskega materiala in izrabljenega goriva; |
| --- | --- |

(b)

pridobitev, obdelavo in varno skladiščenje jedrskega materiala in izrabljenega goriva;

| (c) | razgradnjo objektov, ki so bili zaprti. |
| --- | --- |

(c)

razgradnjo objektov, ki so bili zaprti.

| 1.3 | Na lokaciji JRC-Karlsruhe (odvisno od izdaje ustreznih dovoljenj s strani nemških varnostnih organov) v skladu z nacionalnim pravom:






  (a) | razgradnjo zastarele opreme; |
| --- | --- | --- |

1.3

Na lokaciji JRC-Karlsruhe (odvisno od izdaje ustreznih dovoljenj s strani nemških varnostnih organov) v skladu z nacionalnim pravom:

(a)

razgradnjo zastarele opreme;

| (b) | minimizacijo inventarja radioaktivnih odpadkov, jedrskega materiala in izrabljenega goriva; |
| --- | --- |

(b)

minimizacijo inventarja radioaktivnih odpadkov, jedrskega materiala in izrabljenega goriva;

| (c) | razgradnjo objektov, ki so bili zaprti, in skladiščenje z njimi povezanih radioaktivnih odpadkov; |
| --- | --- |

(c)

razgradnjo objektov, ki so bili zaprti, in skladiščenje z njimi povezanih radioaktivnih odpadkov;

| (d) | pripravljalne faze za razgradnjo delov stavb. |
| --- | --- |

(d)

pripravljalne faze za razgradnjo delov stavb.

| 1.4 | Na lokaciji JRC-Petten (odvisno od izdaje ustreznih dovoljenj s strani nizozemskih varnostnih organov) v skladu z nacionalnim pravom:






  (a) | minimizacijo inventarja radioaktivnih odpadkov, jedrskega materiala in izrabljenega goriva; |
| --- | --- | --- |

1.4

Na lokaciji JRC-Petten (odvisno od izdaje ustreznih dovoljenj s strani nizozemskih varnostnih organov) v skladu z nacionalnim pravom:

(a)

minimizacijo inventarja radioaktivnih odpadkov, jedrskega materiala in izrabljenega goriva;

| (b) | pridobitev in obdelavo radioaktivnih odpadkov, nastalih v preteklosti, ter varno ravnanje z njimi; |
| --- | --- |

(b)

pridobitev in obdelavo radioaktivnih odpadkov, nastalih v preteklosti, ter varno ravnanje z njimi;

| (c) | pripravljalne faze za razgradnjo reaktorja z visokim fluksom; |
| --- | --- |

(c)

pripravljalne faze za razgradnjo reaktorja z visokim fluksom;

| (d) | razgradnjo objektov, povezanih z reaktorjem z visokim fluksom, in varno ravnanje z radioaktivnimi odpadki, ki so s tem povezani. |
| --- | --- |

(d)

razgradnjo objektov, povezanih z reaktorjem z visokim fluksom, in varno ravnanje z radioaktivnimi odpadki, ki so s tem povezani.

| 1.5 | Na lokaciji JRC-Geel (odvisno od izdaje ustreznih dovoljenj s strani belgijskih varnostnih organov) v skladu z nacionalnim pravom:






  (a) | razgradnjo zastarele opreme; |
| --- | --- | --- |

1.5

Na lokaciji JRC-Geel (odvisno od izdaje ustreznih dovoljenj s strani belgijskih varnostnih organov) v skladu z nacionalnim pravom:

(a)

razgradnjo zastarele opreme;

| (b) | minimizacijo inventarja radioaktivnih odpadkov in jedrskega materiala; |
| --- | --- |

(b)

minimizacijo inventarja radioaktivnih odpadkov in jedrskega materiala;

| (c) | pripravljalne faze za razgradnjo delov stavb. |
| --- | --- |

(c)

pripravljalne faze za razgradnjo delov stavb.

Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba, kot je ustrezno, meriti s količino in vrsto varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, količino in vrsto varno skladiščenega ali odloženega jedrskega materiala in izrabljenega goriva ter s količino in vrsto odstranjenih materialov. Napredek programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki je treba na splošno meriti glede na pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, po potrebi vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti.

| 2. | Poleg splošnega cilja programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki je namen povečati dodano vrednost EU v okviru tega programa s prispevanjem k razširjanju znanja o postopku razgradnje, ki se pri tem pridobi, v vseh državah članicah. V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, mora program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki zagotoviti:






  2.1 | razvoj vezi in izmenjav med deležniki Unije (npr. državami članicami, varnostnimi organi ter komunalnimi podjetji in upravljavci razgradenj); |
| --- | --- | --- |

2.

Poleg splošnega cilja programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki je namen povečati dodano vrednost EU v okviru tega programa s prispevanjem k razširjanju znanja o postopku razgradnje, ki se pri tem pridobi, v vseh državah članicah. V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, mora program Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki zagotoviti:

2.1

razvoj vezi in izmenjav med deležniki Unije (npr. državami članicami, varnostnimi organi ter komunalnimi podjetji in upravljavci razgradenj);

| 2.2 | dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, da bi razvili potencialne sinergije v Uniji. |
| --- | --- |

2.2

dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, da bi razvili potencialne sinergije v Uniji.

Napredek, narejen v zvezi s tem ciljem, je treba meriti s številom in dosegom pridobljenih znanjskih produktov.

| 3. | Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinsko odlagališče je v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom vključeno v obseg programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki. |
| --- | --- |

3.

Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinsko odlagališče je v skladu z Direktivo 2011/70/Euratom vključeno v obseg programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki.

---

PRILOGA IV

Kazalniki, ki se uporabijo za poročanje o napredku Programa pri doseganju ciljev iz člena 3

| (1) | Ravnanje z radioaktivnimi odpadki:






  — | količina in vrsta varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, z letnimi cilji glede na vrsto, s katerimi se izpolnjujejo mejniki Programa. |
| --- | --- | --- |

(1)

Ravnanje z radioaktivnimi odpadki:

—

količina in vrsta varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, z letnimi cilji glede na vrsto, s katerimi se izpolnjujejo mejniki Programa.

| (2) | Demontaža in dekontaminacija:






  — | količina in vrsta odstranjenega materiala, z letnimi cilji glede na vrsto, s katerimi se izpolnjujejo mejniki Programa. |
| --- | --- | --- |

(2)

Demontaža in dekontaminacija:

—

količina in vrsta odstranjenega materiala, z letnimi cilji glede na vrsto, s katerimi se izpolnjujejo mejniki Programa.

---

| 1.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/18

---

UREDBA SVETA (EU) 2021/101

z dne 25. januarja 2021

o vzpostavitvi programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1369/2013

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2003 ter zlasti člena 56 Akta in člena 3 Protokola št. 4 k Aktu,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Protokolom št. 4 o jedrski elektrarni Ignalina v Litvi (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 4), priloženim Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (2) (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu), se je Litva zavezala, da bo enoto 1 jedrske elektrarne Ignalina zaprla do 31. decembra 2004, enoto 2 pa do 31. decembra 2009 in nato ti enoti razgradila. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Protokolom št. 4 o jedrski elektrarni Ignalina v Litvi (1) (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 4), priloženim Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (2) (v nadaljnjem besedilu: Akt o pristopu), se je Litva zavezala, da bo enoto 1 jedrske elektrarne Ignalina zaprla do 31. decembra 2004, enoto 2 pa do 31. decembra 2009 in nato ti enoti razgradila.

| (2) | Litva je v skladu z obveznostmi iz Akta o pristopu in s pomočjo Unije zaprla obe enoti v ustreznih rokih in dosegla pomemben napredek pri njuni razgradnji. Potrebno je nadaljnje delo, da bi se še naprej zmanjševala raven radiološke nevarnosti. Iz razpoložljivih ocen izhaja, da bodo po letu 2020 za ta namen potrebna dodatna finančna sredstva. |
| --- | --- |

(2)

Litva je v skladu z obveznostmi iz Akta o pristopu in s pomočjo Unije zaprla obe enoti v ustreznih rokih in dosegla pomemben napredek pri njuni razgradnji. Potrebno je nadaljnje delo, da bi se še naprej zmanjševala raven radiološke nevarnosti. Iz razpoložljivih ocen izhaja, da bodo po letu 2020 za ta namen potrebna dodatna finančna sredstva.

| (3) | Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, bi morale biti skladne z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina bi bilo treba izvajati v skladu s pravom Unije o jedrski varnosti, to je Direktivo Sveta 2009/71/Euratom (3), in o ravnanju z odpadki, to je Direktivo Sveta 2011/70/Euratom (4). Na podlagi členov 4(1) in 7(1) Direktive 2011/70/Euratom imajo končno odgovornost za varno ravnanje z izrabljenim gorivom in nastalimi radioaktivnimi odpadki države članice. |
| --- | --- |

(3)

Dejavnosti, ki jih zajema ta uredba, bi morale biti skladne z veljavnim pravom Unije in nacionalnim pravom. Razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina bi bilo treba izvajati v skladu s pravom Unije o jedrski varnosti, to je Direktivo Sveta 2009/71/Euratom (3), in o ravnanju z odpadki, to je Direktivo Sveta 2011/70/Euratom (4). Na podlagi členov 4(1) in 7(1) Direktive 2011/70/Euratom imajo končno odgovornost za varno ravnanje z izrabljenim gorivom in nastalimi radioaktivnimi odpadki države članice.

| (4) | Predčasna zaustavitev in naknadna razgradnja jedrske elektrarne Ignalina z reaktorjema tipa RBMK z močjo 1 500 MW, ki sta bila podedovana od Sovjetske zveze, sta bili povsem brez primere in sta za Litvo predstavljali izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno z velikostjo in gospodarsko močjo države. V Protokolu št. 4 je navedeno, da se bo finančna pomoč Unije pri prizadevanjih Litve za razgradnjo ter reševanje posledic zapiranja in razgradnje jedrske elektrarne Ignalina neprekinjeno nadaljevala in podaljšala tudi po letu 2006 v okviru naslednjih finančnih načrtov. |
| --- | --- |

(4)

Predčasna zaustavitev in naknadna razgradnja jedrske elektrarne Ignalina z reaktorjema tipa RBMK z močjo 1 500 MW, ki sta bila podedovana od Sovjetske zveze, sta bili povsem brez primere in sta za Litvo predstavljali izjemno finančno breme, ki je nesorazmerno z velikostjo in gospodarsko močjo države. V Protokolu št. 4 je navedeno, da se bo finančna pomoč Unije pri prizadevanjih Litve za razgradnjo ter reševanje posledic zapiranja in razgradnje jedrske elektrarne Ignalina neprekinjeno nadaljevala in podaljšala tudi po letu 2006 v okviru naslednjih finančnih načrtov.

| (5) | Ta uredba za celotno obdobje trajanja programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi (v nadaljnjem besedilu: Program) določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5). |
| --- | --- |

(5)

Ta uredba za celotno obdobje trajanja programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi (v nadaljnjem besedilu: Program) določa finančna sredstva, ki za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v letnem proračunskem postopku v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5).

| (6) | Program bi bilo treba vzpostaviti za obdobje sedmih let, da se njegovo trajanje uskladi s trajanjem večletnega finančnega okvira iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (6). |
| --- | --- |

(6)

Program bi bilo treba vzpostaviti za obdobje sedmih let, da se njegovo trajanje uskladi s trajanjem večletnega finančnega okvira iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 (6).

| (7) | Za Program se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom. |
| --- | --- |

(7)

Za Program se uporablja Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba). Finančna uredba določa pravila za izvrševanje proračuna Unije, vključno s pravili o nepovratnih sredstvih, nagradah, javnih naročilih, posrednem upravljanju, finančnih instrumentih, proračunskih jamstvih, finančni pomoči in o povračilu zunanjim strokovnjakom.

| (8) | V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (9), (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) in (EU) 2017/1939 (11) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
  Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (12). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s finančno uredbo, Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8), uredbami Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (9), (Euratom, ES) št. 2185/96 (10) in (EU) 2017/1939 (11) se finančni interesi Unije zaščitijo s sorazmernimi ukrepi, ki vključujejo ukrepe v zvezi s preprečevanjem, odkrivanjem, odpravljanjem in preiskovanjem nepravilnosti, tudi goljufij, z izterjavo izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z naložitvijo upravnih sankcij. Zlasti je v skladu z uredbama (Euratom, ES) št. 2185/96 in (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pooblaščen za izvajanje upravnih preiskav, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je prišlo do goljufije, korupcije ali kakršnega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.

Evropsko javno tožilstvo (EJT) je v skladu z Uredbo (EU) 2017/1939 pooblaščeno za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta (12). V skladu s finančno uredbo mora vsaka oseba ali subjekt, ki prejema sredstva Unije, v celoti sodelovati pri zaščiti finančnih interesov Unije, Komisiji, OLAF, Računskemu sodišču in, za tiste države članice, ki so vključene v okrepljeno sodelovanje na podlagi Uredbe (EU) 2017/1939, EJT podeliti potrebne pravice in dostop ter zagotoviti, da vse tretje strani, ki so vključene v izvrševanje sredstev Unije, podelijo enakovredne pravice.

| (9) | Ta uredba ne vpliva na izid prihodnjih postopkov dodelitve državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba ne vpliva na izid prihodnjih postopkov dodelitve državne pomoči, ki bi se lahko izvajali v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| (10) | Financiranje na podlagi te uredbe bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, s katerimi se izvršujejo cilji glede varnosti pri razgradnji. |
| --- | --- |

(10)

Financiranje na podlagi te uredbe bi moralo biti usmerjeno v dejavnosti, s katerimi se izvršujejo cilji glede varnosti pri razgradnji.

| (11) | Program bi moral zajemati tudi pridobivanje znanja in izmenjavo izkušenj. Znanja in izkušnje ter spoznanja o postopku jedrske razgradnje, pridobljena v okviru Programa, bi bilo treba razširjati po Uniji, v usklajevanju in sinergiji z drugimi zadevnimi programi Unije za dejavnosti razgradnje v Bolgariji, na Slovaškem ter v jedrskih objektih Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, saj taki ukrepi prinašajo največjo dodano vrednost EU in prispevajo k varnosti zaposlenih in širše javnosti ter k varstvu okolja. Obseg, postopek in gospodarski vidiki sodelovanja bi morali biti podrobno opredeljeni v večletnem programu dela in bi lahko bili tudi predmet sporazumov med državami članicami in/ali s Komisijo. |
| --- | --- |

(11)

Program bi moral zajemati tudi pridobivanje znanja in izmenjavo izkušenj. Znanja in izkušnje ter spoznanja o postopku jedrske razgradnje, pridobljena v okviru Programa, bi bilo treba razširjati po Uniji, v usklajevanju in sinergiji z drugimi zadevnimi programi Unije za dejavnosti razgradnje v Bolgariji, na Slovaškem ter v jedrskih objektih Komisije na lokacijah Skupnega raziskovalnega središča, saj taki ukrepi prinašajo največjo dodano vrednost EU in prispevajo k varnosti zaposlenih in širše javnosti ter k varstvu okolja. Obseg, postopek in gospodarski vidiki sodelovanja bi morali biti podrobno opredeljeni v večletnem programu dela in bi lahko bili tudi predmet sporazumov med državami članicami in/ali s Komisijo.

| (12) | Skupno raziskovalno središče bi moralo lajšati usklajeno razširjanje znanja med različnimi deležniki v Uniji, na primer z izvajanjem tržnih analiz, pregledov in presoje potreb po znanju v Uniji, z opredelitvijo možnih smeri sodelovanja, zainteresiranih deležnikov in področij, kjer bi znanje, pridobljeno pri izvajanju Programa, prineslo največjo dodano vrednost, in z razvojem oblik za izmenjavo znanja. Razširjanje pridobljenega znanja bi moralo financirati Skupno raziskovalno središče. Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da lahko da pobudo za vzpostavitev vezi in izmenjav za razširjanje znanja. |
| --- | --- |

(12)

Skupno raziskovalno središče bi moralo lajšati usklajeno razširjanje znanja med različnimi deležniki v Uniji, na primer z izvajanjem tržnih analiz, pregledov in presoje potreb po znanju v Uniji, z opredelitvijo možnih smeri sodelovanja, zainteresiranih deležnikov in področij, kjer bi znanje, pridobljeno pri izvajanju Programa, prineslo največjo dodano vrednost, in z razvojem oblik za izmenjavo znanja. Razširjanje pridobljenega znanja bi moralo financirati Skupno raziskovalno središče. Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da lahko da pobudo za vzpostavitev vezi in izmenjav za razširjanje znanja.

| (13) | Za razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina bi bilo treba uporabiti najboljše strokovno znanje, ki je na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse. |
| --- | --- |

(13)

Za razgradnjo jedrske elektrarne Ignalina bi bilo treba uporabiti najboljše strokovno znanje, ki je na voljo, ter ustrezno upoštevati značilnosti in tehnološke specifikacije objektov, ki jih je treba razgraditi, da bi zagotovili varnost in največjo možno učinkovitost ter pri tem upoštevali najboljše mednarodne prakse.

| (14) | Litva in Komisija bi morali zagotoviti učinkovito spremljanje in kontrolo postopka razgradnje, da bi zagotovili najvišjo dodano vrednost EU pri financiranju, dodeljenem na podlagi te uredbe, čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosi Litva. To bi moralo vključevati učinkovito merjenje napredka in uspešnosti ter po potrebi uporabo popravnih ukrepov. V ta namen bi bilo treba ustanoviti odbor, katerega naloga bi bilo spremljanje in obveščanje, sopredsedovala pa bi mu predstavnik Komisije in predstavnik Litve. |
| --- | --- |

(14)

Litva in Komisija bi morali zagotoviti učinkovito spremljanje in kontrolo postopka razgradnje, da bi zagotovili najvišjo dodano vrednost EU pri financiranju, dodeljenem na podlagi te uredbe, čeprav končno odgovornost za razgradnjo nosi Litva. To bi moralo vključevati učinkovito merjenje napredka in uspešnosti ter po potrebi uporabo popravnih ukrepov. V ta namen bi bilo treba ustanoviti odbor, katerega naloga bi bilo spremljanje in obveščanje, sopredsedovala pa bi mu predstavnik Komisije in predstavnik Litve.

| (15) | Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (13) bi bilo treba Program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami zglede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Programa. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi odstavkov 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje (13) bi bilo treba Program oceniti na podlagi informacij, zbranih v skladu s posebnimi zahtevami zglede spremljanja, pri tem pa se izogibati nalaganju upravnega bremena, zlasti državam članicam, in pretiranemu urejanju. Te zahteve bi morale po potrebi vključevati merljive kazalnike kot podlago za ocenjevanje dejanskih rezultatov Programa.

| (16) | Na podlagi rezultatov poročila o vmesnem ocenjevanju bi moralo biti možno pregledati znesek odobritev za Program in programsko obdobje. |
| --- | --- |

(16)

Na podlagi rezultatov poročila o vmesnem ocenjevanju bi moralo biti možno pregledati znesek odobritev za Program in programsko obdobje.

| (17) | Dejavnosti, sofinancirane na podlagi te uredbe, bi bilo treba opredeliti znotraj meja, določenih z načrtom razgradnje, ki ga je Litva predložila v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1369/2013 (14). V navedenem načrtu so opredeljeni obseg Programa ter končno stanje in končni datum razgradnje. Navedeni so tudi dejavnosti razgradnje, časovni načrt zanje, stroški in potrebni človeški viri. Če je to ustrezno, bi morala Litva Komisiji predložiti posodobljene različice načrta razgradnje, da bi se lahko upoštevale pri pripravi programov dela. |
| --- | --- |

(17)

Dejavnosti, sofinancirane na podlagi te uredbe, bi bilo treba opredeliti znotraj meja, določenih z načrtom razgradnje, ki ga je Litva predložila v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1369/2013 (14). V navedenem načrtu so opredeljeni obseg Programa ter končno stanje in končni datum razgradnje. Navedeni so tudi dejavnosti razgradnje, časovni načrt zanje, stroški in potrebni človeški viri. Če je to ustrezno, bi morala Litva Komisiji predložiti posodobljene različice načrta razgradnje, da bi se lahko upoštevale pri pripravi programov dela.

| (18) | Dejavnosti v okviru Programa bi bilo treba izvajati ob skupnih finančnih prizadevanjih Unije in Litve. Treba bi bilo določiti zgornjo mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov. Ob upoštevanju prakse iz primerljivih programov Unije in okrepljenega litovskega gospodarstva bi morala stopnja sofinanciranja Unije od začetka Programa do konca izvajanja dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, znašati 86 % upravičenih stroškov. Preostalo financiranje bi morali zagotoviti Litva in drugi viri, ki niso proračun Unije, kot so mednarodne finančne institucije in drugi donatorji. |
| --- | --- |

(18)

Dejavnosti v okviru Programa bi bilo treba izvajati ob skupnih finančnih prizadevanjih Unije in Litve. Treba bi bilo določiti zgornjo mejo za sofinanciranje Unije, in sicer v skladu s prakso sofinanciranja iz predhodnih programov. Ob upoštevanju prakse iz primerljivih programov Unije in okrepljenega litovskega gospodarstva bi morala stopnja sofinanciranja Unije od začetka Programa do konca izvajanja dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, znašati 86 % upravičenih stroškov. Preostalo financiranje bi morali zagotoviti Litva in drugi viri, ki niso proračun Unije, kot so mednarodne finančne institucije in drugi donatorji.

| (19) | Uredbo (EU) št. 1369/2013 bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(19)

Uredbo (EU) št. 1369/2013 bi bilo zato treba razveljaviti.

| (20) | Ustrezno so bili upoštevani Posebno poročilo Računskega sodišča št. 22/2016 „Programi pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem: od leta 2011 je bilo doseženega nekaj napredka, vendar ključni izzivi še prihajajo“, priporočila iz tega poročila ter odgovor Komisije. |
| --- | --- |

(20)

Ustrezno so bili upoštevani Posebno poročilo Računskega sodišča št. 22/2016 „Programi pomoči EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem: od leta 2011 je bilo doseženega nekaj napredka, vendar ključni izzivi še prihajajo“, priporočila iz tega poročila ter odgovor Komisije.

| (21) | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi (program Ignalina) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 1369/2013 je bila vzeta na znanje. |
| --- | --- |

(21)

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. januarja 2019 o predlogu uredbe Sveta o vzpostavitvi programa pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi (program Ignalina) in razveljavitvi Uredbe Sveta (EU) št. 1369/2013 je bila vzeta na znanje.

| (22) | Program spada v področje uporabe nacionalnega programa Litve za izvajanje politike ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vzpostavljenega na podlagi Direktive 2011/70/Euratom. |
| --- | --- |

(22)

Program spada v področje uporabe nacionalnega programa Litve za izvajanje politike ravnanja z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki, vzpostavljenega na podlagi Direktive 2011/70/Euratom.

| (23) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (15). |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (15).

| (24) | Za to uredbo se bodo uporabljala horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila, ki so navedena v finančni uredbi, določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, obenem pa urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na splošen režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

(24)

Za to uredbo se bodo uporabljala horizontalna finančna pravila, ki sta jih Evropski parlament in Svet sprejela na podlagi člena 322 PDEU. Ta pravila, ki so navedena v finančni uredbi, določajo zlasti postopek za pripravo proračuna in njegovo izvrševanje prek nepovratnih sredstev, javnih naročil, nagrad in posrednega izvrševanja, obenem pa urejajo nadzor odgovornosti finančnih udeležencev. Pravila, sprejeta na podlagi člena 322 PDEU, se nanašajo tudi na splošen režim pogojenosti za zaščito proračuna Unije.

| (25) | Načine izvajanja in oblike financiranja Unije iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, ali je mogoče z njimi uresničiti specifične cilje dejavnosti in doseči rezultate, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v točki (a) člena 125(1) finančne uredbe – |
| --- | --- |

(25)

Načine izvajanja in oblike financiranja Unije iz te uredbe bi bilo treba izbrati na podlagi tega, ali je mogoče z njimi uresničiti specifične cilje dejavnosti in doseči rezultate, pri čemer se upoštevajo zlasti stroški kontrol, upravno breme in pričakovano tveganje neupoštevanja veljavnih pravil. To bi moralo vključevati razmislek o uporabi pavšalnih zneskov, pavšalnih stopenj in stroškov na enoto ter financiranja, ki ni povezano s stroški, kot je navedeno v točki (a) člena 125(1) finančne uredbe –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja in področje uporabe

1.   Ta uredba vzpostavlja program pomoči pri razgradnji jedrske elektrarne Ignalina v Litvi (v nadaljnjem besedilu: Program) za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027.

2.   Ta uredba določa cilje Programa, njegov proračun za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027, načine izvajanja in oblike financiranja Unije.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „razgradnja“ pomeni upravne in tehnične ukrepe v skladu z nacionalnim pravom, ki omogočajo odpravo dela ali celotnega regulativnega nadzora nad jedrskim objektom in so usmerjeni v zagotavljanje dolgoročnega varstva javnosti in okolja, vključno z zmanjšanjem ravni preostalih radionuklidov v materialih in na območju jedrskega objekta; |
| --- | --- |

(1)

„razgradnja“ pomeni upravne in tehnične ukrepe v skladu z nacionalnim pravom, ki omogočajo odpravo dela ali celotnega regulativnega nadzora nad jedrskim objektom in so usmerjeni v zagotavljanje dolgoročnega varstva javnosti in okolja, vključno z zmanjšanjem ravni preostalih radionuklidov v materialih in na območju jedrskega objekta;

| (2) | „načrt razgradnje“ pomeni dokument, ki vsebuje podrobne informacije o predlagani razgradnji in obsega naslednje: izbrano strategijo razgradnje; časovni načrt, vrsto in zaporedje dejavnosti razgradnje; uporabljeno strategijo ravnanja z odpadki, vključno z odstranitvijo; predlagano končno stanje; skladiščenje in odlaganje odpadkov, ki nastanejo pri razgradnji; časovni okvir za razgradnjo; stroškovne ocene za dokončanje razgradnje; cilje, pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, po potrebi vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti. Načrt razgradnje pripravi imetnik dovoljenja jedrskega objekta in se odraža v večletnih programih dela za Program. |
| --- | --- |

(2)

„načrt razgradnje“ pomeni dokument, ki vsebuje podrobne informacije o predlagani razgradnji in obsega naslednje: izbrano strategijo razgradnje; časovni načrt, vrsto in zaporedje dejavnosti razgradnje; uporabljeno strategijo ravnanja z odpadki, vključno z odstranitvijo; predlagano končno stanje; skladiščenje in odlaganje odpadkov, ki nastanejo pri razgradnji; časovni okvir za razgradnjo; stroškovne ocene za dokončanje razgradnje; cilje, pričakovane rezultate, mejnike, ciljne končne datume in ustrezne ključne kazalnike uspešnosti, po potrebi vključno s kazalniki, ki temeljijo na metodologiji prislužene vrednosti. Načrt razgradnje pripravi imetnik dovoljenja jedrskega objekta in se odraža v večletnih programih dela za Program.

Člen 3

Cilji Programa

1.   Splošni cilj Programa je pomagati Litvi pri izvajanju razgradnje jedrske elektrarne Ignalina, s posebnim poudarkom na obvladovanju varnostnih tveganj v zvezi s tem, ob hkratnem ustvarjanju znanja o postopku razgradnje jedrskih objektov in o ravnanju z radioaktivnimi odpadki, ki nastanejo pri dejavnostih razgradnje.

2.   Specifični cilj Programa je demontaža in dekontaminacija opreme in reaktorskih gredi jedrske elektrarne Ignalina v skladu z načrtom razgradnje, kar vključuje ravnanje z radioaktivnimi odpadki, ki nastanejo pri dejavnostih razgradnji, ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti.

3.   Podroben opis specifičnih ciljev Programa je v Prilogi I. Komisija lahko z izvedbenimi akti spremeni Prilogo I, in sicer v skladu s postopkom pregleda iz člena 13(2).

Člen 4

Proračun Programa

1.   Finančna sredstva za izvajanje Programa za obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 znašajo 552 000 000 EUR v tekočih cenah.

2.   Znesek iz odstavka 1 se lahko, poleg dejavnosti iz Priloge I, uporabi za kritje stroškov za tehnično in upravno pomoč za izvajanje Programa, kot so dejavnosti pripravljanja, spremljanja, kontrole, revizije in ocenjevanja, vključno s korporativnimi informacijskotehnološkimi sistemi. Ti stroški se dokumentirajo.

3.   Proračunske obveznosti za dejavnosti, ki trajajo več kot eno proračunsko leto, se lahko razporedijo v letne obroke na več let.

Člen 5

Razširjanje znanja

1.   Znanje, pridobljeno pri izvajanju Programa, se razširja na ravni Unije.

2.   Dejavnosti, s katerimi se izvaja dejavnost iz odstavka 1, se financirajo v okviru programa Skupnega raziskovalnega središča za razgradnjo in ravnanje z odpadki, kot je opredeljen v točki 5 člena 2 Uredbe Sveta (Euratom) 2021/100 (16). Skupno raziskovalno središče usklajuje strukturiranje znanja in njegovo razširjanje državam članicam.

3.   Postopek razširjanja znanja se vključi in opredeli v programu dela iz člena 9.

Člen 6

Načini izvajanja in oblike financiranja Unije

1.   Program se izvaja z neposrednim upravljanjem v skladu s finančno uredbo ali s posrednim upravljanjem s subjekti, navedenimi v točki (c) člena 62(1) finančne uredbe.

2.   Financiranje Unije v okviru Programa se lahko zagotovi v kateri koli obliki, določeni v finančni uredbi.

POGLAVJE II

UPRAVIČENOST

Člen 7

Upravičene dejavnosti

Do financiranja so upravičene samo dejavnosti, s katerimi se uresničujejo cilji iz člena 3.

Člen 8

Stopnje sofinanciranja

Storiti je treba vse potrebno, da se nadaljuje praksa sofinanciranja, uvedena pri predpristopni pomoči in pomoči za prizadevanja Litve pri razgradnji, ki se je zagotavljala v okviru prejšnjih večletnih programov financiranja, pa tudi, da se po potrebi pritegne sofinanciranje iz drugih virov.

Najvišja splošna stopnja sofinanciranja Unije, ki se lahko uporabi v okviru Programa, znaša 86 %. Preostalo financiranje zagotovijo Litva in dodatni viri, ki niso proračun Unije. Dejavnosti, potrebne za razširjanje znanja iz člena 5, 100 % financira Unija.

POGLAVJE III

NAČRTOVANJE, SPREMLJANJE, OCENJEVANJE IN KONTROLA

Člen 9

Program dela

1.   Program se izvaja z večletnim programom dela iz člena 110 finančne uredbe. Večletni program dela se sprejme v skladu s postopkom iz člena 13(2).

2.   Večletni program dela iz odstavka 1 odraža načrt razgradnje, ki je referenčna točka za spremljanje in ocenjevanja Programa.

3.   V večletnem programu dela iz odstavka 1 se podrobneje določi trenutno stanje, cilji, pričakovani rezultati, povezani kazalniki uspešnosti in časovni načrt za uporabo sredstev, opredelijo pa se tudi podrobnosti za razširjanje znanja.

Člen 10

Poročanje in spremljanje

1.   Kazalniki za poročanje o napredku Programa pri doseganju ciljev iz člena 3 so določeni v Prilogi II.

2.   Sistem za poročanje o smotrnosti zagotavlja, da se podatki za spremljanje izvajanja in rezultatov Programa zbirajo uspešno, učinkovito in pravočasno. V ta namen se prejemnikom sredstev Unije in, če je primerno, državam članicam naložijo obveznosti poročanja, sorazmerne s skupnimi stroški in povezanimi tveganji Programa.

3.   Komisija ob koncu vsakega leta pripravi poročilo o napredku o izvajanju dela, opravljenega v preteklih letih, vključno z deležem dejavnosti, ki izhajajo iz javnih razpisov, ter ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.

Člen 11

Ocenjevanje

1.   Ocenjevanja se opravijo pravočasno, da prispevajo k postopku odločanja.

2.   Vmesno ocenjevanje Programa se opravi, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju Programa, vendar ne pozneje kot štiri leta po začetku obdobja iz člena 1(1). Pri vmesnem ocenjevanju se obravnava tudi obseg sprememb večletnega programa dela iz člena 9.

3.   Na koncu izvajanja Programa, vendar najpozneje pet let po koncu obdobja iz člena 1(1), Komisija opravi končno ocenjevanje Programa.

4.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu sporoči ugotovitve ocenjevanj, skupaj s svojimi pripombami.

Člen 12

Revizije

Revizije uporabe prispevkov Unije in nacionalnih prispevkov, ki jih opravijo osebe ali subjekti, vključno z osebami ali subjekti, ki jih niso pooblastile institucije ali organi Unije, so podlaga za splošno zagotovilo v smislu člena 127 finančne uredbe.

Člen 13

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, ko v roku za izdajo mnenja tako odloči predsednik odbora ali to zahteva navadna večina članov odbora.

POGLAVJE IV

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 14

Obveščanje, komunikacija in promocija

1.   Prejemniki sredstev Unije z zagotavljanjem skladnih, učinkovitih in sorazmernih informacij različnim ciljnim skupinam, tudi medijem in javnosti, navedejo izvor teh sredstev in zagotovijo prepoznavnost financiranja Unije, zlasti pri promoviranju dejavnosti in njihovih rezultatov.

2.   Komisija izvaja ukrepe informiranje in komuniciranja v zvezi s Programom, dejavnostmi, izvedenimi na podlagi Programa, in doseženimi rezultati.

3.   Finančna sredstva, dodeljena Programu, prispevajo tudi h korporativnemu komuniciranju o političnih prednostnih nalogah Unije, kolikor so te prednostne naloge povezane s cilji iz člena 3.

Člen 15

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 1369/2013 se razveljavi.

Člen 16

Prehodne določbe

1.   Ta uredba ne vpliva na nadaljevanje ali spremembo dejavnosti, začetih na podlagi Uredbe (EU) št. 1369/2013, ki se še naprej uporablja za te dejavnosti do njihovega zaključka.

2.   Finančna sredstva za Program lahko krijejo tudi odhodke za tehnično in upravno pomoč, ki so potrebni za zagotovitev prehoda med Programom in ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (EU) št. 1369/2013.

3.   Po potrebi se lahko v proračun Unije po letu 2027 knjižijo odobritve za kritje odhodkov iz člena 4(2), da se omogoči upravljanje dejavnosti, ki niso zaključene do 31. decembra 2027.

Člen 17

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 25. januarja 2021

Za Svet

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  UL L 236, 23.9.2003, str. 944.

1

(2)  
  UL L 236, 23.9.2003, str. 33.

2

(3)  Direktiva Sveta 2009/71/Euratom z dne 25. junija 2009 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za jedrsko varnost jedrskih objektov (UL L 172, 2.7.2009, str. 18).

3

(4)  Direktiva Sveta 2011/70/Euratom z dne 19. julija 2011 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za odgovorno in varno ravnanje z izrabljenim gorivom in radioaktivnimi odpadki (UL L 199, 2.8.2011, str. 48).

4

(5)  
  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

5

(6)  Uredba Sveta (EU, Euratom) 2020/2093 z dne 17. decembra 2020 o določitvi večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027 (UL L 433 I, 22.12.2020, str. 11).

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

7

(8)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

8

(9)  Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (UL L 312, 23.12.1995, str. 1).

9

(10)  Uredba Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (UL L 292, 15.11.1996, str. 2).

10

(11)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

11

(12)  Direktiva (EU) 2017/1371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2017 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (UL L 198, 28.7.2017, str. 29).

12

(13)  
  UL L 123, 12.5.2016, str. 1.

13

(14)  Uredba Sveta (EU) št. 1369/2013 z dne 13. decembra 2013 o podpori Unije za programe pomoči pri razgradnji jedrskih elektrarn v Litvi in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1990/2006 (UL L 346, 20.12.2013, str. 7).

14

(15)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

15

(16)  Uredba Sveta (Euratom) 2021/100 z dne 25. januarja 2021 o vzpostavitvi namenskega finančnega programa za razgradnjo jedrskih objektov in ravnanje z radioaktivnimi odpadki ter razveljavitvi Uredbe (Euratom) št. 1368/2013 (glej stran 3 tega Uradnega lista).

16

---

PRILOGA I

Podroben opis ciljev Programa

| 1. | Splošni cilj Programa je pomagati Litvi pri izvajanju razgradnje jedrske elektrarne Ignalina, s posebnim poudarkom na obvladovanju varnostnih tveganj v zvezi s tem. Po končani odstranitvi izrabljenega goriva iz reaktorskih stavb bodo naslednji glavni varnostni izzivi, ki bodo obravnavani v okviru Programa, demontaža sredic reaktorjev ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti. |
| --- | --- |

1.

Splošni cilj Programa je pomagati Litvi pri izvajanju razgradnje jedrske elektrarne Ignalina, s posebnim poudarkom na obvladovanju varnostnih tveganj v zvezi s tem. Po končani odstranitvi izrabljenega goriva iz reaktorskih stavb bodo naslednji glavni varnostni izzivi, ki bodo obravnavani v okviru Programa, demontaža sredic reaktorjev ter nadaljnje varno upravljanje razgradnje in ravnanje z odpadki, nastalimi v preteklosti.

| 2. | V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, bo Program zagotavljal pomoč zlasti pri naslednjih dejavnostih, vključenih v načrt razgradnje, ki ga je Litva predložila v skladu z Uredbo (EU) št. 1369/2013:






  (a) | demontaži in dekontaminaciji zgornjega in spodnjega dela reaktorskih gredi in opreme v skladu z načrtom razgradnje. Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti glede na količino in vrsto odstranjenih materialov ter z metodologijo prislužene vrednosti; |
| --- | --- | --- |

2.

V obdobju financiranja, ki se začne leta 2021, bo Program zagotavljal pomoč zlasti pri naslednjih dejavnostih, vključenih v načrt razgradnje, ki ga je Litva predložila v skladu z Uredbo (EU) št. 1369/2013:

(a)

demontaži in dekontaminaciji zgornjega in spodnjega dela reaktorskih gredi in opreme v skladu z načrtom razgradnje. Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti glede na količino in vrsto odstranjenih materialov ter z metodologijo prislužene vrednosti;

| (b) | zasnovi demontaže in dekontaminacije osrednjega dela reaktorskih gredi (grafitne sredice). Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti z metodologijo prislužene vrednosti. Ta cilj je treba izpolniti pred letom 2027, ko bodo izdana ustrezna dovoljenja za izvedbo dejanske demontaže in dekontaminacije, kar je načrtovano po letu 2027; |
| --- | --- |

(b)

zasnovi demontaže in dekontaminacije osrednjega dela reaktorskih gredi (grafitne sredice). Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti z metodologijo prislužene vrednosti. Ta cilj je treba izpolniti pred letom 2027, ko bodo izdana ustrezna dovoljenja za izvedbo dejanske demontaže in dekontaminacije, kar je načrtovano po letu 2027;

| (c) | varnem upravljanju razgradnje in ravnanju z odpadki, nastalimi v preteklosti, do prehodnega skladiščenja ali odlaganja (odvisno od kategorije odpadkov), kar po potrebi vključuje dokončanje infrastrukture za ravnanje z odpadki. Ta cilj je treba izpolniti v skladu z načrtom razgradnje. Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti glede na količino in vrsto varno skladiščenih ali odloženih odpadkov ter z metodologijo prislužene vrednosti; |
| --- | --- |

(c)

varnem upravljanju razgradnje in ravnanju z odpadki, nastalimi v preteklosti, do prehodnega skladiščenja ali odlaganja (odvisno od kategorije odpadkov), kar po potrebi vključuje dokončanje infrastrukture za ravnanje z odpadki. Ta cilj je treba izpolniti v skladu z načrtom razgradnje. Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti glede na količino in vrsto varno skladiščenih ali odloženih odpadkov ter z metodologijo prislužene vrednosti;

| (d) | izvajanju programa rušenja objektov. Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti glede na količino porušenih objektov in z metodologijo prislužene vrednosti; |
| --- | --- |

(d)

izvajanju programa rušenja objektov. Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti glede na količino porušenih objektov in z metodologijo prislužene vrednosti;

| (e) | pridobitvi dovoljenja za razgradnjo, potem ko je iz enote 1 in enote 2 jedrske elektrarne Ignalina odstranjeno gorivo; |
| --- | --- |

(e)

pridobitvi dovoljenja za razgradnjo, potem ko je iz enote 1 in enote 2 jedrske elektrarne Ignalina odstranjeno gorivo;

| (f) | zmanjšanju radioloških nevarnosti. Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti z ocenami varnosti dejavnosti in objekta, pri čemer se opredeli, kako bi lahko prišlo do morebitnih izpostavljenosti, ter ocenita verjetnost in obseg morebitnih izpostavljenosti. |
| --- | --- |

(f)

zmanjšanju radioloških nevarnosti. Napredek v zvezi s tem ciljem je treba meriti z ocenami varnosti dejavnosti in objekta, pri čemer se opredeli, kako bi lahko prišlo do morebitnih izpostavljenosti, ter ocenita verjetnost in obseg morebitnih izpostavljenosti.

| 3. | V načrtu razgradnje jedrske elektrarne Ignalina je določena struktura razčlenitve del v okviru Programa (hierarhična struktura dejavnosti in projektov razgradnje v jedrski elektrarni Ignalina). Prva stopnja te strukture zajema naslednjih šest elementov:






  (a) | P.0 „Organizacija dejavnosti podjetja“; |
| --- | --- | --- |

3.

V načrtu razgradnje jedrske elektrarne Ignalina je določena struktura razčlenitve del v okviru Programa (hierarhična struktura dejavnosti in projektov razgradnje v jedrski elektrarni Ignalina). Prva stopnja te strukture zajema naslednjih šest elementov:

(a)

P.0 „Organizacija dejavnosti podjetja“;

| (b) | P.1 „Priprava razgradnje“; |
| --- | --- |

(b)

P.1 „Priprava razgradnje“;

| (c) | P.2 „Demontaža/rušitev objektov in sanacija lokacije“; |
| --- | --- |

(c)

P.2 „Demontaža/rušitev objektov in sanacija lokacije“;

| (d) | P.3 „Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom“; |
| --- | --- |

(d)

P.3 „Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom“;

| (e) | P.4 „Ravnanje z odpadki“; |
| --- | --- |

(e)

P.4 „Ravnanje z odpadki“;

| (f) | P.5 „Program za čas po obratovanju“. |
| --- | --- |

(f)

P.5 „Program za čas po obratovanju“.

Element P.0 „Organizacija dejavnosti podjetja“ zajema upravljanje podjetja, nadzor in zagotavljanje kakovosti, spremljanje sevanja in ekološko spremljanje, fizično varnost, tehnično svetovanje in pravno podporo za dejavnosti podjetja in obveščanje javnosti.

Element P.1 „Priprava razgradnje“ zajema pripravo predhodnih pogojev za razgradnjo (kot je popis opreme in radiološka karakterizacija), prilagoditev infrastrukture, namestitev opreme in izgradnjo objektov, izolacijo sistemov in opreme ter dekontaminacijo procesnih sistemov, opreme in objektov.

Element P.2 „Demontaža/rušitev objektov in sanacija lokacije“ zajema razgradnjo reaktorjev, procesne opreme in sistemov ter predhodno obdelavo odpadkov, rušitev objektov in sanacijo lokacije.

Element P.3 „Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom“ zajema ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom in njegovo skladiščenje.

Element P.4 „Ravnanje z odpadki“ zajema obdelavo, pripravo, skladiščenje in odlaganje zelo nizko, nizko in srednje radioaktivnih odpadkov, ki nastanejo pri obratovanju in dejavnostih razgradnje.

Element P.5 „Program za čas po obratovanju“ zajema obratovanje in vzdrževanje objektov, vire energije, vodno oskrbo, kanalizacijo in čiščenje vode.

| 4. | Ključni varnostni izzivi v obdobju financiranja od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 so obravnavani z dejavnostmi iz elementov P.1, P.2 in P.4. Razgradnja reaktorskih sredic je zajeta v elementu P.2. Manjši izzivi so zajeti v elementu P.3, medtem ko elementa P.0 in P.5 zajemata dejavnosti za podporo razgradnji. |
| --- | --- |

4.

Ključni varnostni izzivi v obdobju financiranja od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2027 so obravnavani z dejavnostmi iz elementov P.1, P.2 in P.4. Razgradnja reaktorskih sredic je zajeta v elementu P.2. Manjši izzivi so zajeti v elementu P.3, medtem ko elementa P.0 in P.5 zajemata dejavnosti za podporo razgradnji.

| 5. | Ustrezno temu bo Komisija v tesnem sodelovanju z Litvo pri pripravi večletnega programa dela upoštevala razdelitev razpoložljivih zneskov v skladu s prednostnimi nalogami iz tabele 1 in brez poseganja v člen 8.

  Tabela 1








  # | Element | Prioriteta |
| --- | --- | --- | --- |
| P.0 | Organizacija dejavnosti podjetja | II |
| P.1 | Priprava razgradnje | I |
| P.2 | Demontaža/rušitev objektov in sanacija lokacije | I |
| P.3 | Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom | II |
| P.4 | Ravnanje z odpadki | I |
| P.5 | Program za čas po obratovanju | III |

5.

Ustrezno temu bo Komisija v tesnem sodelovanju z Litvo pri pripravi večletnega programa dela upoštevala razdelitev razpoložljivih zneskov v skladu s prednostnimi nalogami iz tabele 1 in brez poseganja v člen 8.

Tabela 1

#

Element

Prioriteta

P.0

Organizacija dejavnosti podjetja

II

P.1

Priprava razgradnje

I

P.2

Demontaža/rušitev objektov in sanacija lokacije

I

P.3

Ravnanje z izrabljenim jedrskim gorivom

II

P.4

Ravnanje z odpadki

I

P.5

Program za čas po obratovanju

III

| 6. | Znanje, izkušnje in spoznanja o postopku razgradnje, pridobljena v okviru Programa, se razširjajo med deležniki Unije, s čimer se okrepi dodana vrednost EU v okviru Programa. Te dejavnosti lahko vključujejo:






  — | vzpostavitev povezav in izmenjav med deležniki Unije, tudi tistih, za katere dajo pobudo države članice, |
| --- | --- | --- |

6.

Znanje, izkušnje in spoznanja o postopku razgradnje, pridobljena v okviru Programa, se razširjajo med deležniki Unije, s čimer se okrepi dodana vrednost EU v okviru Programa. Te dejavnosti lahko vključujejo:

—

vzpostavitev povezav in izmenjav med deležniki Unije, tudi tistih, za katere dajo pobudo države članice,

| — | dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, z namenom razvoja potencialnih sinergij v EU. |
| --- | --- |

—

dokumentiranje posebnega znanja in njegovo dajanje na voljo prek večstranskih izmenjav znanja o razgradnji in vidikih ravnanja z odpadki, dobrih praksah upravljanja ter tehnoloških izzivih in postopkih razgradnje na operativni in organizacijski ravni, z namenom razvoja potencialnih sinergij v EU.

Te dejavnosti financira Unija v višini 100 % upravičenih stroškov.

O napredku v zvezi s temi dejavnostmi je treba poročati Skupnemu raziskovalnemu središču, meri pa se na podlagi kazalnikov, opredeljenih v njegovem večletnem programu dela.

| 7. | Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinskem odlagališču in njegova priprava sta izključena iz finančnih sredstev iz člena 4(1). |
| --- | --- |

7.

Odlaganje izrabljenega goriva in radioaktivnih odpadkov v globinskem odlagališču in njegova priprava sta izključena iz finančnih sredstev iz člena 4(1).

---

PRILOGA II

Kazalniki za poročanje o napredku Programa pri doseganju ciljev, določenih v členu 3

| (1) | Ravnanje z radioaktivnimi odpadki:






  — | količina in vrsta varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, z letnimi cilji glede na vrsto, pri čemer so izpolnjeni mejniki Programa. |
| --- | --- | --- |

(1)

Ravnanje z radioaktivnimi odpadki:

—

količina in vrsta varno skladiščenih ali odloženih odpadkov, z letnimi cilji glede na vrsto, pri čemer so izpolnjeni mejniki Programa.

| (2) | Demontaža in dekontaminacija:






  — | količina in vrsta odstranjenega materiala, z letnimi cilji glede na vrsto, pri čemer so izpolnjeni mejniki Programa. |
| --- | --- | --- |

(2)

Demontaža in dekontaminacija:

—

količina in vrsta odstranjenega materiala, z letnimi cilji glede na vrsto, pri čemer so izpolnjeni mejniki Programa.

---

SKLEPI

| 1.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/29 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/29

---

SKLEP SVETA (EU) 2021/102

z dne 25. januarja 2021

o določitvi stališča, ki se v imenu Unije zastopa v skupnem odboru, ustanovljenem z Evro-sredozemskim letalskim sporazumom med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika skupnega odbora

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) v povezavi s členom 218(9) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Unija je s Sklepom Sveta (EU) 2018/146 (1) sklenila Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je začel veljati 19. marca 2018. |
| --- | --- |

(1)

Unija je s Sklepom Sveta (EU) 2018/146 (1) sklenila Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), ki je začel veljati 19. marca 2018.

| (2) | S členom 22 Sporazuma se ustanovi skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor) in ki je odgovoren za upravljanje Sporazuma in za zagotavljanje njegovega pravilnega izvajanja. |
| --- | --- |

(2)

S členom 22 Sporazuma se ustanovi skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki pogodbenic (v nadaljnjem besedilu: skupni odbor) in ki je odgovoren za upravljanje Sporazuma in za zagotavljanje njegovega pravilnega izvajanja.

| (3) | Člen 22(6) Sporazuma določa, da skupni odbor sprejme svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(3)

Člen 22(6) Sporazuma določa, da skupni odbor sprejme svoj poslovnik.

| (4) | Da se zagotovi ustrezno izvajanje Sporazuma, bi bilo treba sprejeti poslovnik skupnega odbora. |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi ustrezno izvajanje Sporazuma, bi bilo treba sprejeti poslovnik skupnega odbora.

| (5) | Primerno je sprejeti stališče, ki naj se v imenu Unije zastopa na prvem sestanku skupnega odbora, saj bo sklep skupnega odbora o sprejetju poslovnika za Unijo imel pravne posledice. Stališče Unije v okviru skupnega odbora bi moralo temeljiti na osnutku sklepa skupnega odbora – |
| --- | --- |

(5)

Primerno je sprejeti stališče, ki naj se v imenu Unije zastopa na prvem sestanku skupnega odbora, saj bo sklep skupnega odbora o sprejetju poslovnika za Unijo imel pravne posledice. Stališče Unije v okviru skupnega odbora bi moralo temeljiti na osnutku sklepa skupnega odbora –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Stališče, ki se v imenu Unije zastopa na prvem sestanku skupnega odbora, ustanovljenega s členom 22 Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, v zvezi s sprejetjem poslovnika skupnega odbora, temelji na osnutku sklepa skupnega odbora (3).

Predstavniki Unije v skupnem odboru se lahko za manjše spremembe osnutka sklepa skupnega odbora dogovorijo brez nadaljnjega sklepa Sveta.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 25. januarja 2021

Za Svet

Predsednik

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  Sklep Sveta (EU) 2018/146 z dne 22. januarja 2018 o sklenitvi Evro-sredozemskega letalskega sporazuma med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani, v imenu Unije (UL L 26/4, 31.1.2018, str. 4).

1

(2)  Evro-sredozemski letalski sporazum med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kraljevino Maroko na drugi strani (UL L 386, 29.12.2006, str. 57).

2

(3)  Glej dokument st 14010/20 na http://register.consilium.europa.eu.

3

---

| 1.2.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 34/31 |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 34/31

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/103

z dne 29. januarja 2021

o neodobritvi ogljikovega dioksida kot obstoječe aktivne snovi za uporabo v biocidnih proizvodih 19. vrste proizvodov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti tretjega pododstavka člena 89(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 (2) določa seznam obstoječih aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove morebitne odobritve za uporabo v biocidnih proizvodih. Navedeni seznam vključuje ogljikov dioksid (št. ES: 204-696-9; št. CAS: 124-38-9). Navedeni seznam vključuje tudi ogljikov dioksid, pridobljen iz propana, butana ali mešanice obeh s sežigom. Slednji ni zajet v tem izvedbenem sklepu. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 (2) določa seznam obstoječih aktivnih snovi, ki jih je treba oceniti zaradi njihove morebitne odobritve za uporabo v biocidnih proizvodih. Navedeni seznam vključuje ogljikov dioksid (št. ES: 204-696-9; št. CAS: 124-38-9). Navedeni seznam vključuje tudi ogljikov dioksid, pridobljen iz propana, butana ali mešanice obeh s sežigom. Slednji ni zajet v tem izvedbenem sklepu.

| (2) | Vsi udeleženci so odstopili od podpore ogljikovemu dioksidu za uporabo v biocidnih proizvodih 19. vrste proizvodov (repelenti in atraktanti). Evropska agencija za kemikalije je objavila razpis za prevzem vloge udeleženca v skladu s točko (a) člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) št. 1062/2014. Predložena ni bila nobena prijava v skladu s členom 17 navedene uredbe. V skladu s točko (b) prvega odstavka člena 20 Delegirane uredbe (EU) št. 1062/2014 bi bilo treba za aktivne snovi, ki niso več podprte v programu pregledovanja zadevne vrste proizvoda, sprejeti sklep o neodobritvi. |
| --- | --- |

(2)

Vsi udeleženci so odstopili od podpore ogljikovemu dioksidu za uporabo v biocidnih proizvodih 19. vrste proizvodov (repelenti in atraktanti). Evropska agencija za kemikalije je objavila razpis za prevzem vloge udeleženca v skladu s točko (a) člena 14(1) Delegirane uredbe (EU) št. 1062/2014. Predložena ni bila nobena prijava v skladu s členom 17 navedene uredbe. V skladu s točko (b) prvega odstavka člena 20 Delegirane uredbe (EU) št. 1062/2014 bi bilo treba za aktivne snovi, ki niso več podprte v programu pregledovanja zadevne vrste proizvoda, sprejeti sklep o neodobritvi.

| (3) | Ogljikov dioksid (št. ES: 204-696-9; št. CAS: 124-38-9) se zato ne bi smel odobriti kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih 19. vrste proizvodov. |
| --- | --- |

(3)

Ogljikov dioksid (št. ES: 204-696-9; št. CAS: 124-38-9) se zato ne bi smel odobriti kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih 19. vrste proizvodov.

| (4) | Obstoječi biocidni proizvodi 19. vrste proizvodov, ki vsebujejo ogljikov dioksid, so lahko še naprej dostopni na trgu in se lahko uporabljajo do datumov iz drugega pododstavka člena 89(2) Uredbe (EU) št. 528/2012. |
| --- | --- |

(4)

Obstoječi biocidni proizvodi 19. vrste proizvodov, ki vsebujejo ogljikov dioksid, so lahko še naprej dostopni na trgu in se lahko uporabljajo do datumov iz drugega pododstavka člena 89(2) Uredbe (EU) št. 528/2012.

| (5) | V vsakem primeru je ogljikov dioksid naveden v kategoriji 6 Priloge I k Uredbi (EU) št. 528/2012. Biocidni proizvodi 19. vrste proizvodov, ki vsebujejo ogljikov dioksid, so zato lahko dostopni na trgu in se lahko uporabljajo, če so odobreni v skladu z navedeno uredbo ter izpolnjujejo pogoje in specifikacije iz Priloge I za ogljikov dioksid. |
| --- | --- |

(5)

V vsakem primeru je ogljikov dioksid naveden v kategoriji 6 Priloge I k Uredbi (EU) št. 528/2012. Biocidni proizvodi 19. vrste proizvodov, ki vsebujejo ogljikov dioksid, so zato lahko dostopni na trgu in se lahko uporabljajo, če so odobreni v skladu z navedeno uredbo ter izpolnjujejo pogoje in specifikacije iz Priloge I za ogljikov dioksid.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ogljikov dioksid (št. ES: 204-696-9; št. CAS: 124-38-9) se ne odobri kot aktivna snov za uporabo v biocidnih proizvodih 19. vrste proizvodov.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 29. januarja 2021

Za Komisijo

Predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2014 z dne 4. avgusta 2014 o delovnem programu za sistematično preverjanje vseh obstoječih aktivnih snovi, ki jih vsebujejo biocidni proizvodi, iz Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 294, 10.10.2014, str. 1).

2

---