# Euroopa Liidu L 61/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 61 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik22. veebruar 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 61

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik22. veebruar 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/270, 25. jaanuar 2021, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu liidu nimel sõlmimise kohta | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/271, 17. veebruar 2021, mis käsitleb Kreeka üle tehtava tõhustatud järelevalve pikendamist
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 998 all) | 3 |
| | * | Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus (EL) 2021/272, 16. detsember 2020, pikendada ajutist nõuet, et lühikese netopositsiooniga füüsilised või juriidilised isikud alandaksid lühikesest netopositsioonist teatamise künnist seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda üle teatud teatamiskünnise, millest peab teavitama pädevaid asutusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punkti a kohaselt | 7 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Kaubanduskomitee otsus nr 1/2020, 19. november 2020, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia, Ecuadori ja Peruu vahel sõlmitud kaubanduslepingu XIII lisa 1. liidet [2021/273] | 27 |
| | * | ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2021, 12. veebruar 2021, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 22. juuli 1972. aasta lepingu (selle muudetud kujul) protokolli nr 2 III ja IV tabelit [2021/274] | 29 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/270, 25. jaanuar 2021, ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu liidu nimel sõlmimise kohta

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/271, 17. veebruar 2021, mis käsitleb Kreeka üle tehtava tõhustatud järelevalve pikendamist
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 998 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 998 all)

3

*

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve otsus (EL) 2021/272, 16. detsember 2020, pikendada ajutist nõuet, et lühikese netopositsiooniga füüsilised või juriidilised isikud alandaksid lühikesest netopositsioonist teatamise künnist seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda üle teatud teatamiskünnise, millest peab teavitama pädevaid asutusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punkti a kohaselt

7

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Kaubanduskomitee otsus nr 1/2020, 19. november 2020, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia, Ecuadori ja Peruu vahel sõlmitud kaubanduslepingu XIII lisa 1. liidet [2021/273]

27

*

ELi-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2021, 12. veebruar 2021, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 22. juuli 1972. aasta lepingu (selle muudetud kujul) protokolli nr 2 III ja IV tabelit [2021/274]

29

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 22.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/270,

25. jaanuar 2021,

ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu liidu nimel sõlmimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91, artikli 100 lõiget 2 ning artikleid 207 ja 209 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a, artikli 218 lõikega 7 ja artikli 218 lõike 8 teise lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse (EL) 2018/104 (2) kohaselt kirjutati 24. novembril 2017. aastal alla ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühendus ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelisele ulatuslikule ja laiendatud partnerluslepingule („leping“), eeldusel et see hiljem sõlmitakse. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse (EL) 2018/104 (2) kohaselt kirjutati 24. novembril 2017. aastal alla ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühendus ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelisele ulatuslikule ja laiendatud partnerluslepingule („leping“), eeldusel et see hiljem sõlmitakse.

| (2) | Lepinguga suurendatakse märgatavalt liidu poliitilist ja majanduslikku kohalolekut Lõuna-Kaukaasias. Lisaks tugevdatakse lepinguga poliitilist dialoogi ja parandatakse koostööd paljudes valdkondades eesmärgiga muuta kahepoolsed suhted Armeenia Vabariigiga tulemuslikumaks. |
| --- | --- |

(2)

Lepinguga suurendatakse märgatavalt liidu poliitilist ja majanduslikku kohalolekut Lõuna-Kaukaasias. Lisaks tugevdatakse lepinguga poliitilist dialoogi ja parandatakse koostööd paljudes valdkondades eesmärgiga muuta kahepoolsed suhted Armeenia Vabariigiga tulemuslikumaks.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vaheline ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping kiidetakse liidu nimel heaks (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja annab liidu nimel hoiule lepingu artikli 385 lõikes 1 sätestatud heakskiitmiskirja (4).

Artikkel 3

1.   Lepingu artikli 240 kohaldamisel kiidab komisjon liidu nimel heaks geograafiliste tähiste allkomitee otsustega lepingusse tehtavad muudatused. Kui huvitatud isikud ei jõua kokkuleppele teatava geograafilise tähise kohta esitatud vastuväidete tõttu, võtab komisjon vastu seisukoha määruse (EL) nr 1151/2012 (5) artikliga 57 kehtestatud korras.

2.   Lepingu artikli 270 lõike 2 esimese lause kohaldamisel antakse komisjonile õigus kiita heaks liidu seisukoht lepingu XI lisa muutmise suhtes.

Lepingu artikli 270 lõike 2 teise lause kohaldamisel antakse komisjonile õigus esitada vastuväiteid XI lisa muutmise või parandamise suhtes, kui Armeenia Vabariik on esitanud sellise ettepaneku.

Artikkel 4

1.   Lepingu V jaotise 9. peatüki 3. alljao „Geograafilised tähised“ kohaselt kaitstud nime võib kasutada iga ettevõtja, kes turustab vastavate tootekirjeldustega kooskõlas olevaid põllumajandustooteid, toitu, veine, aromatiseeritud veine või kangeid alkohoolseid jooke.

2.   Lepingu artikli 301 kohaselt tagavad liikmesriigid ja liidu institutsioonid lepingu artiklitega 297–300 ettenähtud kaitse, olenemata sellest, kas huvitatud isik on seda taotlenud.

Artikkel 5

Lepingut ei käsitata viisil, mis võimaldaks sellest tulenevatele õigustele või kohustustele otseselt tugineda liidu või liikmesriikide kohtutes.

Artikkel 6

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 25. jaanuar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  4. juuli 2018. aasta nõusolek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Nõukogu 20. novembri 2017. aasta otsus (EL) 2018/104 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelise ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu liidu nimel allkirjastamise ja selle ajutise kohaldamise kohta (ELT L 23, 26.1.2018, lk 1).

2

(3)  Leping on avaldatud ELTs L 23, 26.1.2018, lk 4, koos allkirjastamise otsusega.

3

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab lepingu jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (ELT L 343, 14.12.2012, lk 1).

5

---

OTSUSED

| 22.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/3

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/271,

17. veebruar 2021,

mis käsitleb Kreeka üle tehtava tõhustatud järelevalve pikendamist

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 998 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa stabiilsusmehhanismi kaudu finantsabi andmine lõppes 20. augustil 2018, misjärel käivitati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1192 (2)21. augustil 2018 kuueks kuuks tõhustatud järelevalve Kreeka üle. Tõhustatud järelevalve perioodi on hiljem neli korda pikendatud, (3) iga kord kuue kuu võrra, viimati 21. augustil 2020. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa stabiilsusmehhanismi kaudu finantsabi andmine lõppes 20. augustil 2018, misjärel käivitati komisjoni rakendusotsusega (EL) 2018/1192 (2)21. augustil 2018 kuueks kuuks tõhustatud järelevalve Kreeka üle. Tõhustatud järelevalve perioodi on hiljem neli korda pikendatud, (3) iga kord kuue kuu võrra, viimati 21. augustil 2020.

| (2) | Kreeka on alates 2010. aastast saanud märkimisväärses mahus finantsabi, mistõttu on tal euroala liikmesriikide, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ja Euroopa stabiilsusmehhanismi ees kokku 243 700 miljoni euro ulatuses tasumata kohustusi. Kreeka sai oma Euroopa partneritelt soodsatel tingimustel finantsabi ning 2012. aastal ja seejärel Euroopa stabiilsusmehhanismi raames 2017. aastal võeti vastu erimeetmed, et viia võlg jätkusuutlikumale alusele. 22. juunil 2018 lepiti eurorühmas poliitilisel tasandil kokku, et võla jätkusuutlikkuse tagamiseks hakatakse rakendama lisameetmeid. Mõned neist meetmetest (sealhulgas euroala riikide keskpankade teenitud tulule vastavate summade paigutamine netofinantsvarasid käsitleva lepingu ja väärtpaberituruprogrammi raames Kreeka riigivõlakirjadesse) saab eurorühmas kokku leppida kaks korda aastas, juhul kui tõhustatud järelevalve raames esitatud aruannetest saab järeldada, et Kreeka täidab oma programmijärgseid poliitilisi kohustusi. Pärast vastavalt 2019. aasta aprillis, 2019. aasta detsembris, 2020. aasta juunis ja 2020. aasta novembris eurorühma antud nõusolekut aktiveeriti esimesed neli osa poliitikaga seotud tingimustel põhinevatest võlameetmetest. |
| --- | --- |

(2)

Kreeka on alates 2010. aastast saanud märkimisväärses mahus finantsabi, mistõttu on tal euroala liikmesriikide, Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi ja Euroopa stabiilsusmehhanismi ees kokku 243 700 miljoni euro ulatuses tasumata kohustusi. Kreeka sai oma Euroopa partneritelt soodsatel tingimustel finantsabi ning 2012. aastal ja seejärel Euroopa stabiilsusmehhanismi raames 2017. aastal võeti vastu erimeetmed, et viia võlg jätkusuutlikumale alusele. 22. juunil 2018 lepiti eurorühmas poliitilisel tasandil kokku, et võla jätkusuutlikkuse tagamiseks hakatakse rakendama lisameetmeid. Mõned neist meetmetest (sealhulgas euroala riikide keskpankade teenitud tulule vastavate summade paigutamine netofinantsvarasid käsitleva lepingu ja väärtpaberituruprogrammi raames Kreeka riigivõlakirjadesse) saab eurorühmas kokku leppida kaks korda aastas, juhul kui tõhustatud järelevalve raames esitatud aruannetest saab järeldada, et Kreeka täidab oma programmijärgseid poliitilisi kohustusi. Pärast vastavalt 2019. aasta aprillis, 2019. aasta detsembris, 2020. aasta juunis ja 2020. aasta novembris eurorühma antud nõusolekut aktiveeriti esimesed neli osa poliitikaga seotud tingimustel põhinevatest võlameetmetest.

| (3) | Kreeka on võtnud eurorühmas kohustuse jätkata kõiki Euroopa stabiilsusmehhanismi makromajandusliku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm“) raames vastu võetud põhilisi reforme ja viia need lõpule ning tagada, et selle ja varasemate programmide raames vastu võetud oluliste reformide eesmärgid saavutatakse. Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse rakendada erimeetmeid eelarvepoliitika, sealhulgas struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturgude, erastamise ja avaliku halduse valdkonnas. Need erimeetmed, mis on esitatud eurorühma 22. juuni 2018. aasta avalduse lisas, aitavad tegeleda Kreeka ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ja majandusraskuste allikate või võimalike allikatega. |
| --- | --- |

(3)

Kreeka on võtnud eurorühmas kohustuse jätkata kõiki Euroopa stabiilsusmehhanismi makromajandusliku kohandamisprogrammi (edaspidi „programm“) raames vastu võetud põhilisi reforme ja viia need lõpule ning tagada, et selle ja varasemate programmide raames vastu võetud oluliste reformide eesmärgid saavutatakse. Lisaks on Kreeka võtnud kohustuse rakendada erimeetmeid eelarvepoliitika, sealhulgas struktuurse eelarvepoliitika, sotsiaalse heaolu, finantsstabiilsuse, töö- ja tooteturgude, erastamise ja avaliku halduse valdkonnas. Need erimeetmed, mis on esitatud eurorühma 22. juuni 2018. aasta avalduse lisas, aitavad tegeleda Kreeka ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse ja majandusraskuste allikate või võimalike allikatega.

| (4) | 26. veebruaril 2020 avaldas komisjon Kreeka 2020. aasta riigiaruande (4). Komisjon järeldas, et Kreekas esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus (5). Kuigi mitmes valdkonnas on näha edusamme, püsib endiselt märkimisväärne haavatavus ja varasemast ajast on jäänud probleeme, mis on seotud valitsemissektori suure võla, viivislaenude kõrge tasemega pankade bilansis ja välissektoriga, võttes arvesse endiselt madalat kasvupotentsiaali ja kõrget töötuse määra. Need järeldused leidsid kinnitust ka 18. novembri 2020. aasta häiremehhanismi aruandes, mille komisjon võttis koroonakriisi taustal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (6) alusel ja milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb 2021. aastal põhjalikult analüüsida. Häiremehhanismi aruandest nähtub eelkõige, et kuigi valitsemissektori võlg 2019. aastal vähenes, peaks see 2020. aastal kasvama suuremaks kui 200 % sisemajanduse koguproduktist, kajastades majanduslangust ja pandeemia mõju leevendamiseks võetud vajalike meetmete maksumust. Kreeka finantssektorile tekitab endiselt probleeme madal kasumlikkus, keskmisest madalam omavahendite suhtarv ja suur viivislaenude maht. Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon on endiselt sügavalt negatiivne, olgugi et see sisaldab väga soodsatel tingimustel saadud laenudest kujunenud suurt valitsemissektori välisvõlga, ning turismist tuleneva väiksema sissevoolu tõttu halveneb see prognooside kohaselt veelgi. Töötuse määr on endiselt väga kõrge ja kriisi tõttu on languse aeglustumine ajutiselt peatunud. |
| --- | --- |

(4)

26. veebruaril 2020 avaldas komisjon Kreeka 2020. aasta riigiaruande (4). Komisjon järeldas, et Kreekas esineb ülemäärane makromajanduslik tasakaalustamatus (5). Kuigi mitmes valdkonnas on näha edusamme, püsib endiselt märkimisväärne haavatavus ja varasemast ajast on jäänud probleeme, mis on seotud valitsemissektori suure võla, viivislaenude kõrge tasemega pankade bilansis ja välissektoriga, võttes arvesse endiselt madalat kasvupotentsiaali ja kõrget töötuse määra. Need järeldused leidsid kinnitust ka 18. novembri 2020. aasta häiremehhanismi aruandes, mille komisjon võttis koroonakriisi taustal vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1176/2011 (6) alusel ja milles nimetati Kreekat ühe liikmesriigina, mille olukorda tuleb 2021. aastal põhjalikult analüüsida. Häiremehhanismi aruandest nähtub eelkõige, et kuigi valitsemissektori võlg 2019. aastal vähenes, peaks see 2020. aastal kasvama suuremaks kui 200 % sisemajanduse koguproduktist, kajastades majanduslangust ja pandeemia mõju leevendamiseks võetud vajalike meetmete maksumust. Kreeka finantssektorile tekitab endiselt probleeme madal kasumlikkus, keskmisest madalam omavahendite suhtarv ja suur viivislaenude maht. Rahvusvaheline netoinvesteerimispositsioon on endiselt sügavalt negatiivne, olgugi et see sisaldab väga soodsatel tingimustel saadud laenudest kujunenud suurt valitsemissektori välisvõlga, ning turismist tuleneva väiksema sissevoolu tõttu halveneb see prognooside kohaselt veelgi. Töötuse määr on endiselt väga kõrge ja kriisi tõttu on languse aeglustumine ajutiselt peatunud.

| (5) | EL ja liikmesriigid on alates pandeemia algusest võtnud enneolematuid meetmeid, et kaitsta inimeste elu ja elatusvahendeid. Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Kreeka jätkanud eelarvemeetmete võtmist, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust ning laiendada fiskaal- ja likviidsusmeetmeid, millega abistada kriisist eriti palju mõjutatud inimesi ja sektoreid. EL toetas tööd, mida liikmesriigid tegid, et tervisekriisiga toime tulla ja selle majanduslikke tagajärgi leevendada. Ta vabastas oma eelarvevahendid viiruse vastu võitlemiseks, aktiveeris stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli, kasutas täielikult ära riigiabi eeskirjade võimaldatavat paindlikkust ja lõi uue rahastamisvahendi, millega aidata inimestel jääda tööle – tööhõive toetamise erakorralise rahastu (TERA). Lisaks Euroopa Keskpanga, Euroopa stabiilsusmehhanismi ja Euroopa Investeerimispanga võetud meetmetele eraldab EL „NextGenerationEU“ rahastamisvahendist 750 miljardit eurot, mida rakendatakse peamiselt taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu. Rahastu kaudu pakutakse märkimisväärset tuge liikmesriikide majandust tugevdavate reformide ja investeeringute rakendamisele. Rahastu annab Kreeka majandusele võimaluse praegusest kriisist taastuda ja tegeleda endiselt lahendamist vajavate probleemidega. Lisaks suunatakse 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames liidu rahalistest vahenditest rohkem kui 1 000 miljardit eurot uutele ja paremini rahastatud prioriteetidele kõigis ELi poliitikavaldkondades, sealhulgas rohe- ja digipöördele. |
| --- | --- |

(5)

EL ja liikmesriigid on alates pandeemia algusest võtnud enneolematuid meetmeid, et kaitsta inimeste elu ja elatusvahendeid. Vastuseks COVID-19 pandeemiale ja osana koordineeritud liidu lähenemisviisist on Kreeka jätkanud eelarvemeetmete võtmist, et suurendada oma tervishoiusüsteemi suutlikkust ning laiendada fiskaal- ja likviidsusmeetmeid, millega abistada kriisist eriti palju mõjutatud inimesi ja sektoreid. EL toetas tööd, mida liikmesriigid tegid, et tervisekriisiga toime tulla ja selle majanduslikke tagajärgi leevendada. Ta vabastas oma eelarvevahendid viiruse vastu võitlemiseks, aktiveeris stabiilsuse ja kasvu pakti üldise vabastusklausli, kasutas täielikult ära riigiabi eeskirjade võimaldatavat paindlikkust ja lõi uue rahastamisvahendi, millega aidata inimestel jääda tööle – tööhõive toetamise erakorralise rahastu (TERA). Lisaks Euroopa Keskpanga, Euroopa stabiilsusmehhanismi ja Euroopa Investeerimispanga võetud meetmetele eraldab EL „NextGenerationEU“ rahastamisvahendist 750 miljardit eurot, mida rakendatakse peamiselt taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu. Rahastu kaudu pakutakse märkimisväärset tuge liikmesriikide majandust tugevdavate reformide ja investeeringute rakendamisele. Rahastu annab Kreeka majandusele võimaluse praegusest kriisist taastuda ja tegeleda endiselt lahendamist vajavate probleemidega. Lisaks suunatakse 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames liidu rahalistest vahenditest rohkem kui 1 000 miljardit eurot uutele ja paremini rahastatud prioriteetidele kõigis ELi poliitikavaldkondades, sealhulgas rohe- ja digipöördele.

| (6) | 18. novembril 2020 avaldas komisjon tõhustatud järelevalve raames Kreeka kohta oma kaheksanda hinnangu (7). Selles jõuti järeldusele, et hoolimata pandeemia põhjustatud ebasoodsatest asjaoludest on Kreeka võtnud nõutud vajalikke meetmeid, et täita konkreetseid reformikohustusi. Aruandes märgiti, et pärast seisakut enneolematute sündmuste tõttu 2020. aasta esimeses pooles on ametiasutused suutnud reformikohustustega seotud töödega viimastel kuudel taas edasi minna ning ellu viidi mitu põhjalikku reformi. Euroopa institutsioonid kiitsid heaks tiheda ja konstruktiivse osalemise kõigis valdkondades ning julgustasid ametiasutusi jätkama hoogsat tegevust ja vajaduse korral suurendama jõupingutusi, et hiljuti vastuvõetud esmaseid õigusakte kiiresti rakendada. See kehtib eelkõige reformide kohta finantssektoris, mille jaoks peagi valmib ja võetakse vastu suur hulk teiseseid õigusakte. |
| --- | --- |

(6)

18. novembril 2020 avaldas komisjon tõhustatud järelevalve raames Kreeka kohta oma kaheksanda hinnangu (7). Selles jõuti järeldusele, et hoolimata pandeemia põhjustatud ebasoodsatest asjaoludest on Kreeka võtnud nõutud vajalikke meetmeid, et täita konkreetseid reformikohustusi. Aruandes märgiti, et pärast seisakut enneolematute sündmuste tõttu 2020. aasta esimeses pooles on ametiasutused suutnud reformikohustustega seotud töödega viimastel kuudel taas edasi minna ning ellu viidi mitu põhjalikku reformi. Euroopa institutsioonid kiitsid heaks tiheda ja konstruktiivse osalemise kõigis valdkondades ning julgustasid ametiasutusi jätkama hoogsat tegevust ja vajaduse korral suurendama jõupingutusi, et hiljuti vastuvõetud esmaseid õigusakte kiiresti rakendada. See kehtib eelkõige reformide kohta finantssektoris, mille jaoks peagi valmib ja võetakse vastu suur hulk teiseseid õigusakte.

| (7) | Võttes arvesse komisjoni 2020. aasta põhjalikku analüüsi ja lähtudes komisjoni hinnangust, vaatas nõukogu 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi. Nõukogu võttis arvesse vajadust tulla pandeemiaga toime ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on esimene vajalik samm, et tasakaalustamatuse saaks kõrvaldada. Ta soovitas (8) Kreekal võtta kõik vajalikud meetmed, et reageerida pandeemiale tulemuslikult, sealhulgas tugevdades tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, töötada välja lühendatud tööaja kavad ja tõhus aktiveerimistoetus, et leevendada kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale, võtta meetmeid likviidsuse tagamiseks ning edendada avaliku ja erasektori investeeringuid mitmes prioriteetses investeerimisvaldkonnas, mille hulgas on üleminek keskkonnasäästlikule majandusele ja digiüleminek. Samuti kutsus nõukogu ametiasutusi üles jätkama ja viima lõpule reforme kooskõlas programmijärgsete kohustustega, et taaskäivitada majanduse jätkusuutlik taastumine pärast COVID-19 puhangust tingitud piirangute järkjärgulist leevendamist. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse komisjoni 2020. aasta põhjalikku analüüsi ja lähtudes komisjoni hinnangust, vaatas nõukogu 2020. aasta riikliku reformikava ja 2020. aasta stabiilsusprogrammi läbi. Nõukogu võttis arvesse vajadust tulla pandeemiaga toime ja hõlbustada majanduse taastumist, mis on esimene vajalik samm, et tasakaalustamatuse saaks kõrvaldada. Ta soovitas (8) Kreekal võtta kõik vajalikud meetmed, et reageerida pandeemiale tulemuslikult, sealhulgas tugevdades tervishoiusüsteemi vastupanuvõimet, töötada välja lühendatud tööaja kavad ja tõhus aktiveerimistoetus, et leevendada kriisi mõju tööhõivele ja sotsiaalvaldkonnale, võtta meetmeid likviidsuse tagamiseks ning edendada avaliku ja erasektori investeeringuid mitmes prioriteetses investeerimisvaldkonnas, mille hulgas on üleminek keskkonnasäästlikule majandusele ja digiüleminek. Samuti kutsus nõukogu ametiasutusi üles jätkama ja viima lõpule reforme kooskõlas programmijärgsete kohustustega, et taaskäivitada majanduse jätkusuutlik taastumine pärast COVID-19 puhangust tingitud piirangute järkjärgulist leevendamist.

| (8) | Kreeka pangandussektor on alates Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi lõpust muutunud stabiilsemaks ja šokkidele vastupidavamaks, kuid säilinud on varasemast ajast pärit riskid ja nendega seotud märkimisväärne haavatavus, mida võimendab koroonaviiruse puhangu negatiivne mõju. Pangad säilitavad soodsate rahapoliitika tingimuste toel piisava likviidsuse, kuid viivislaenude tase on endiselt kõrge, moodustades 2020. aasta septembri seisuga 58,7 miljardit eurot ehk 35,8 % klientidele antud laenude kogusummast (9). Viivislaenude mahu vähenemine võrreldes 2016. aasta märtsi tipptasemega (107,2 miljardit eurot) on jätkunud 2020. aasta esimesel üheksal kuul, ehkki aeglasemas tempos. Selliste laenude suur osakaal, millele võimaldatakse võlamaksete moratooriumi, osutab siiski märkimisväärsele ohule, et pärast moratooriumide aegumist suureneb vajadus vahenditega varustamise järele ja varade kvaliteedi suhtarv halveneb. Pankade viivislaenudega tegelemise strateegia põhielement on jätkata väärtpaberistamist Heraklese kava raames, mis peaks lõpule viidama 2021. aasta esimesel poolel. Kreeka pankade kapitalipositsioon vastab regulatiivsetele nõuetele, kuid neile esitatavad järelevalvenõuded ja kapitalivajadused viivislaenude finantsvõimenduse vähendamiseks keskpikas perspektiivis suurenevad, samas kui kasumlikkus on väike ja pandeemia majandusliku mõju tõttu on oodata lisasurvet. Selle tulemusena on Kreeka pangad eriti ohustatud võimalikust rahastamiskulude suurenemisest ja varade kvaliteedi uuest halvenemisest pandeemia tõttu. Ametiasutused on edukalt võtnud või laiendanud toetusmeetmeid, mis täiendavad kommertspankade ja krediidihaldajate tasandi algatusi, et säilitada kannatanud ettevõtete juurdepääs rahastamisele. Samuti jätkavad nad pärast COVID-19 puhangu negatiivsest mõjust tingitud viivitusi olulisi finantssektori reforme, mille eesmärk on parandada viivislaenude probleemi lahendamiseks olemasolevaid vahendeid. Need reformid, eelkõige hiljuti vastu võetud reform killustunud maksejõuetuskorra ümberkorraldamiseks, võivad aidata leevendada kriisi mõju erasektori võlakoormusele keskpikas perspektiivis. Nende reformide mõju oleneb nende rakendamise õigeaegsusest ja tulemuslikkusest. |
| --- | --- |

(8)

Kreeka pangandussektor on alates Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi lõpust muutunud stabiilsemaks ja šokkidele vastupidavamaks, kuid säilinud on varasemast ajast pärit riskid ja nendega seotud märkimisväärne haavatavus, mida võimendab koroonaviiruse puhangu negatiivne mõju. Pangad säilitavad soodsate rahapoliitika tingimuste toel piisava likviidsuse, kuid viivislaenude tase on endiselt kõrge, moodustades 2020. aasta septembri seisuga 58,7 miljardit eurot ehk 35,8 % klientidele antud laenude kogusummast (9). Viivislaenude mahu vähenemine võrreldes 2016. aasta märtsi tipptasemega (107,2 miljardit eurot) on jätkunud 2020. aasta esimesel üheksal kuul, ehkki aeglasemas tempos. Selliste laenude suur osakaal, millele võimaldatakse võlamaksete moratooriumi, osutab siiski märkimisväärsele ohule, et pärast moratooriumide aegumist suureneb vajadus vahenditega varustamise järele ja varade kvaliteedi suhtarv halveneb. Pankade viivislaenudega tegelemise strateegia põhielement on jätkata väärtpaberistamist Heraklese kava raames, mis peaks lõpule viidama 2021. aasta esimesel poolel. Kreeka pankade kapitalipositsioon vastab regulatiivsetele nõuetele, kuid neile esitatavad järelevalvenõuded ja kapitalivajadused viivislaenude finantsvõimenduse vähendamiseks keskpikas perspektiivis suurenevad, samas kui kasumlikkus on väike ja pandeemia majandusliku mõju tõttu on oodata lisasurvet. Selle tulemusena on Kreeka pangad eriti ohustatud võimalikust rahastamiskulude suurenemisest ja varade kvaliteedi uuest halvenemisest pandeemia tõttu. Ametiasutused on edukalt võtnud või laiendanud toetusmeetmeid, mis täiendavad kommertspankade ja krediidihaldajate tasandi algatusi, et säilitada kannatanud ettevõtete juurdepääs rahastamisele. Samuti jätkavad nad pärast COVID-19 puhangu negatiivsest mõjust tingitud viivitusi olulisi finantssektori reforme, mille eesmärk on parandada viivislaenude probleemi lahendamiseks olemasolevaid vahendeid. Need reformid, eelkõige hiljuti vastu võetud reform killustunud maksejõuetuskorra ümberkorraldamiseks, võivad aidata leevendada kriisi mõju erasektori võlakoormusele keskpikas perspektiivis. Nende reformide mõju oleneb nende rakendamise õigeaegsusest ja tulemuslikkusest.

| (9) | Vaatamata viimastel aastatel tehtud edusammudele sellistes valdkondades nagu ettevõtte registreerimiseks kuluva aja lühendamine ja vähemusinvestorite kaitse tugevdamine, on Kreekal endiselt suuri probleeme oma ettevõtluskeskkonna ja kohtusüsteemiga, mida tõendavad kehvad tulemused mitmes valdkonnas (nt lepingute jõustamisel, omandi registreerimisel, maksejõuetusmenetluses jne). Ametiasutused jätkavad tööd regulatiivse keskkonna parandamiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks vaatamata praegusest COVID-19 pandeemiast tingitud probleemidele. Kreeka majanduse taastumise väljavaadetele võivad kaasa aidata järjepidevad edusammud kohtureformide rakendamisel, sealhulgas vahendust toetavad meetmed, ning hiljutised sammud tooteturgude reformimiseks ja turujärelevalve parandamiseks, kuid ettevõtluskeskkonna parandamiseks on vaja lisapingutusi. Ametiasutused teevad edusamme ka oluliste reformidega, millega parandada Kreeka digitaalset suutlikkust, mis on endiselt üks madalamaid ELis. Kreeka on samuti võtnud kohustuse viia 2021. aasta alguseks ellu ulatuslik riigihangete reform, jätkates samal ajal täiendavate meetmete võtmist, et veelgi vähendada ettevõtjate ja kodanike halduskoormust. |
| --- | --- |

(9)

Vaatamata viimastel aastatel tehtud edusammudele sellistes valdkondades nagu ettevõtte registreerimiseks kuluva aja lühendamine ja vähemusinvestorite kaitse tugevdamine, on Kreekal endiselt suuri probleeme oma ettevõtluskeskkonna ja kohtusüsteemiga, mida tõendavad kehvad tulemused mitmes valdkonnas (nt lepingute jõustamisel, omandi registreerimisel, maksejõuetusmenetluses jne). Ametiasutused jätkavad tööd regulatiivse keskkonna parandamiseks ja konkurentsivõime suurendamiseks vaatamata praegusest COVID-19 pandeemiast tingitud probleemidele. Kreeka majanduse taastumise väljavaadetele võivad kaasa aidata järjepidevad edusammud kohtureformide rakendamisel, sealhulgas vahendust toetavad meetmed, ning hiljutised sammud tooteturgude reformimiseks ja turujärelevalve parandamiseks, kuid ettevõtluskeskkonna parandamiseks on vaja lisapingutusi. Ametiasutused teevad edusamme ka oluliste reformidega, millega parandada Kreeka digitaalset suutlikkust, mis on endiselt üks madalamaid ELis. Kreeka on samuti võtnud kohustuse viia 2021. aasta alguseks ellu ulatuslik riigihangete reform, jätkates samal ajal täiendavate meetmete võtmist, et veelgi vähendada ettevõtjate ja kodanike halduskoormust.

| (10) | 2010. aastal jäi Kreeka finantsturupõhistest laenudest ilma, kuid 2017. aasta juulis hakkas ta juurdepääs turule riigivõlakirjade emiteerimise kaudu taastuma. Kreeka riigivõlakirjade tootlus hakkas pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi edukat lõpetamist 2018. aastal tasapisi vähenema ja langes 2019. aastal märkimisväärselt. Alates pandeemia algusest on Kreeka edukalt emiteerinud nii lühiajalisi riigikassa võlakirju kui ka pikaajalisi võlakirju, mis annab tunnistust püsivast juurdepääsust turupõhisele rahastamisele. Praeguseid soodsaid rahastamistingimusi toetavad Euroopa tasandil kokku lepitud likviidsusmeetmed, sealhulgas Euroopa Keskpanga pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorraline varaostukava. Tõhustatud järelevalve kaheksandas aruandes esitatud võla jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal eeldatakse, et valitsemissektori kogurahastamisvajadus moodustab keskpikas perspektiivis ligikaudu 15 % SKPst. |
| --- | --- |

(10)

2010. aastal jäi Kreeka finantsturupõhistest laenudest ilma, kuid 2017. aasta juulis hakkas ta juurdepääs turule riigivõlakirjade emiteerimise kaudu taastuma. Kreeka riigivõlakirjade tootlus hakkas pärast Euroopa stabiilsusmehhanismi programmi edukat lõpetamist 2018. aastal tasapisi vähenema ja langes 2019. aastal märkimisväärselt. Alates pandeemia algusest on Kreeka edukalt emiteerinud nii lühiajalisi riigikassa võlakirju kui ka pikaajalisi võlakirju, mis annab tunnistust püsivast juurdepääsust turupõhisele rahastamisele. Praeguseid soodsaid rahastamistingimusi toetavad Euroopa tasandil kokku lepitud likviidsusmeetmed, sealhulgas Euroopa Keskpanga pandeemia majandusmõjude ohjeldamise erakorraline varaostukava. Tõhustatud järelevalve kaheksandas aruandes esitatud võla jätkusuutlikkuse analüüsi põhjal eeldatakse, et valitsemissektori kogurahastamisvajadus moodustab keskpikas perspektiivis ligikaudu 15 % SKPst.

| (11) | Eelnevat arvesse võttes on komisjon seisukohal, et määruse (EL) nr 472/2013 artikli 2 kohast tõhustatud järelevalvet õigustavad tingimused kehtivad endiselt. Eelkõige esinevad Kreekas finantsstabiilsust ähvardavad riskid, millel võib nende materialiseerumise korral olla negatiivne ülekanduv mõju muudele euroala liikmesriikidele. Kui ülekanduv mõju peaks tekkima, võib see avalduda kaudselt, mõjutades investorite kindlustunnet ning seega pankade ja riikide refinantseerimiskulusid muudes euroala liikmesriikides. |
| --- | --- |

(11)

Eelnevat arvesse võttes on komisjon seisukohal, et määruse (EL) nr 472/2013 artikli 2 kohast tõhustatud järelevalvet õigustavad tingimused kehtivad endiselt. Eelkõige esinevad Kreekas finantsstabiilsust ähvardavad riskid, millel võib nende materialiseerumise korral olla negatiivne ülekanduv mõju muudele euroala liikmesriikidele. Kui ülekanduv mõju peaks tekkima, võib see avalduda kaudselt, mõjutades investorite kindlustunnet ning seega pankade ja riikide refinantseerimiskulusid muudes euroala liikmesriikides.

| (12) | Seepärast peab Kreeka keskpikas perspektiivis jätkama selliste meetmete vastuvõtmist, millega tegeletakse probleemide allikate või võimalike allikatega, ning viima ellu struktuurireformid majanduse jõulise ja jätkusuutliku elavnemise toetamiseks, et leevendada mitme varem avaldunud teguri mõju. Nende tegurite hulgas on tõsine ja pikaajaline majanduslangus kriisi ajal; Kreeka võlakoormuse suurus; finantssektori haavatavused; finantssektori ja Kreeka riigi rahanduse jätkuvalt suhteliselt suur seotus, muu hulgas riigi osaluse kaudu; risk, et nimetatud sektorite suured pinged kanduvad üle muudesse liikmesriikidesse, ning euroala liikmesriikide Kreekaga seotud riiginõuded. |
| --- | --- |

(12)

Seepärast peab Kreeka keskpikas perspektiivis jätkama selliste meetmete vastuvõtmist, millega tegeletakse probleemide allikate või võimalike allikatega, ning viima ellu struktuurireformid majanduse jõulise ja jätkusuutliku elavnemise toetamiseks, et leevendada mitme varem avaldunud teguri mõju. Nende tegurite hulgas on tõsine ja pikaajaline majanduslangus kriisi ajal; Kreeka võlakoormuse suurus; finantssektori haavatavused; finantssektori ja Kreeka riigi rahanduse jätkuvalt suhteliselt suur seotus, muu hulgas riigi osaluse kaudu; risk, et nimetatud sektorite suured pinged kanduvad üle muudesse liikmesriikidesse, ning euroala liikmesriikide Kreekaga seotud riiginõuded.

| (13) | Selleks et tegeleda jääkriskidega ja jälgida nendega seotud kohustuste täitmist, tundub olevat vajalik ja asjakohane pikendada Kreeka üle määruse (EL) nr 472/2013 artikli 2 lõike 1 alusel tehtavat tõhustatud järelevalvet. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tegeleda jääkriskidega ja jälgida nendega seotud kohustuste täitmist, tundub olevat vajalik ja asjakohane pikendada Kreeka üle määruse (EL) nr 472/2013 artikli 2 lõike 1 alusel tehtavat tõhustatud järelevalvet.

| (14) | Kreekale anti 14. jaanuari 2021. aasta kirjaga võimalus esitada komisjoni hinnangu kohta oma seisukohad. 27. jaanuaril 2021 saadetud vastuses nõustus Kreeka üldjoontes komisjoni hinnanguga riigi majanduslikele probleemidele ja see on tõhustatud järelevalve pikendamise aluseks. |
| --- | --- |

(14)

Kreekale anti 14. jaanuari 2021. aasta kirjaga võimalus esitada komisjoni hinnangu kohta oma seisukohad. 27. jaanuaril 2021 saadetud vastuses nõustus Kreeka üldjoontes komisjoni hinnanguga riigi majanduslikele probleemidele ja see on tõhustatud järelevalve pikendamise aluseks.

| (15) | Kreeka saab jätkuvalt kasutada tehnilise toe instrumendi raames antavat tehnilist abi, millega eelkõige toetatakse liikmesriike nende taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(15)

Kreeka saab jätkuvalt kasutada tehnilise toe instrumendi raames antavat tehnilist abi, millega eelkõige toetatakse liikmesriike nende taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamisel ja rakendamisel.

| (16) | Komisjon kavatseb tõhustatud järelevalve rakendamisel teha varajase hoiatamise süsteemi kontekstis tihedat koostööd Euroopa stabiilsusmehhanismiga, |
| --- | --- |

(16)

Komisjon kavatseb tõhustatud järelevalve rakendamisel teha varajase hoiatamise süsteemi kontekstis tihedat koostööd Euroopa stabiilsusmehhanismiga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kreeka üle määruse (EL) nr 472/2013 artikli 2 lõike 1 alusel tehtava ja rakendusotsusega (EL) 2018/1192 käivitatud tõhustatud järelevalve perioodi pikendatakse veel kuue kuu võrra alates 21. veebruarist 2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 17. veebruar 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Paolo GENTILONI

---

(1)  
  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 11. juuli 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1192, mis käsitleb tõhustatud järelevalve kasutuselevõtmist Kreeka suhtes (ELT L 211, 22.8.2018, lk 1).

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/338 (ELT L 60, 28.2.2019, lk 17); komisjoni rakendusotsus (EL) 2019/1287 (ELT L 202, 31.7.2019, lk 110); komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/280 (ELT L 59, 28.2.2020, lk 9) ja komisjoni rakendusotsus (EL) 2020/5086 (ELT L 248, 31.7.2020, lk 20).

3

(4)  SWD (2020) 507 final.

4

(5)  COM (2020) 150 final.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (ELT L 306, 23.11.2011, lk 25).

6

(7)  Euroopa Komisjon, „Tõhustatud järelevalve aruanne – Kreeka, mai 2020“, institutsiooni töödokument nr 127, mai 2020.

7

(8)  Nõukogu 20. juuli 2020. aasta soovitus, milles käsitletakse Kreeka 2020. aasta riiklikku reformikava ja esitatakse nõukogu arvamus Kreeka 2020. aasta stabiilsusprogrammi kohta (ELT C 282, 26.8.2020, lk 46).

8

(9)  Allikas: Kreeka Pank, mõõdetud individuaalsel tasandil.

9

---

| 22.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/7

---

EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE OTSUS (EL) 2021/272,

16. detsember 2020,

pikendada ajutist nõuet, et lühikese netopositsiooniga füüsilised või juriidilised isikud alandaksid lühikesest netopositsioonist teatamise künnist seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda üle teatud teatamiskünnise, millest peab teavitama pädevaid asutusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punkti a kohaselt

EUROOPA VÄÄRTPABERITURUJÄRELEVALVE JÄRELEVALVENÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eelkõige selle IX lisa,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1095/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (1), eelkõige selle artikli 9 lõiget 5, artikli 43 lõiget 1 ja artikli 44 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta (2), eriti selle artikli 28 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2012. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 918/2012, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 236/2012 lühikeseks müügi ja krediidiriski vahetustehingute teatavate aspektide kohta seoses mõistetega, lühikeste netopositsioonide arvutamisega, riigi krediidiriski vahetustehingus olevate kaetud positsioonidega, teatamiskünnistega, likviidsuskünnistega piirangute peatamiseks, finantsinstrumentide väärtuse märkimisväärse langusega ja ebasoodsate sündmustega (3), eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve 16. märtsi 2020. aasta otsust (EL) 2020/525 nõuda, et füüsilised või juriidilised isikud, kellel on lühike netopositsioon, alandaksid ajutiselt lühikesest netopositsioonist teatamise künnist seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda üle teatud teatamiskünnise, millest peab teavitama pädevaid asutusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punktile a (4),

võttes arvesse Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) 10. juuni 2020. aasta otsust (EL) 2020/1123 pikendada ajutist nõuet, et lühikese netopositsiooniga füüsilised või juriidilised isikud alandaksid ajutiselt lühikesest netopositsioonist teatamise künnist seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda üle teatud teatamiskünnise, millest peab teavitama pädevaid asutusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punkti a kohaselt (5) ja 16. septembri 2020. aasta otsust (EL) 2020/1689, pikendada ajutist nõuet, et lühikese netopositsiooniga füüsilised või juriidilised isikud alandaksid lühikesest netopositsioonist teatamise künnist seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda üle teatud teatamiskünnise, millest peab teavitama pädevaid asutusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punkti a kohaselt (6),

ning arvestades järgmist:

1.   SISSEJUHATUS

SISSEJUHATUS

| (1) | Otsusega (EL) 2020/525 nõudis ESMA, et füüsilised või juriidilised isikud, kellel on lühike netopositsioon seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda, teataksid määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punkti a kohaselt pädevatele asutustele iga sellise positsiooni üksikasjad, mis ulatub 0,1 %-ni emiteeritud aktsiakapitalist, ületab või langeb alla 0,1 % sellest. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega (EL) 2020/525 nõudis ESMA, et füüsilised või juriidilised isikud, kellel on lühike netopositsioon seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda, teataksid määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punkti a kohaselt pädevatele asutustele iga sellise positsiooni üksikasjad, mis ulatub 0,1 %-ni emiteeritud aktsiakapitalist, ületab või langeb alla 0,1 % sellest.

| (2) | ESMA otsusega (EL) 2020/525 kehtestatud meetme põhjus oli riiklike pädevate asutuste ja ESMA vajadus suuta seirata lühikesi netopositsioone, mis on turuosalistel seoses reguleeritud turgudel kauplemiseks lubatud aktsiatega, arvestades praegusi erakorralisi olusid finantsturgudel. |
| --- | --- |

(2)

ESMA otsusega (EL) 2020/525 kehtestatud meetme põhjus oli riiklike pädevate asutuste ja ESMA vajadus suuta seirata lühikesi netopositsioone, mis on turuosalistel seoses reguleeritud turgudel kauplemiseks lubatud aktsiatega, arvestades praegusi erakorralisi olusid finantsturgudel.

| (3) | Otsusega (EL) 2020/1123 ja otsusega (EL) 2020/1689 pikendas ESMA ajutist nõuet, sest vaatamata ELi finantsturgude osalisele taastumisele pandeemiapuhangu algusest tekkinud kahjumist oli tulevase taastumise prognoos endiselt ebakindel, endiselt eksisteerisid ohud finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele ning finantssüsteemi stabiilsusele ja see avaldas mõju kogu ELile. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega (EL) 2020/1123 ja otsusega (EL) 2020/1689 pikendas ESMA ajutist nõuet, sest vaatamata ELi finantsturgude osalisele taastumisele pandeemiapuhangu algusest tekkinud kahjumist oli tulevase taastumise prognoos endiselt ebakindel, endiselt eksisteerisid ohud finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele ning finantssüsteemi stabiilsusele ja see avaldas mõju kogu ELile.

| (4) | Määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 10 kohaselt peab ESMA selle meetme läbi vaatama sobivate ajavahemike järel ja vähemalt iga kolme kuu järel. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 10 kohaselt peab ESMA selle meetme läbi vaatama sobivate ajavahemike järel ja vähemalt iga kolme kuu järel.

| (5) | ESMA tegi selle läbivaatamise tulemusindikaatorite analüüsi põhjal, mis hõlmas hindu, volatiilsust, krediidiriski vahetustehingute marginaali indekseid ning lühikeste netopositsioonide arengut, pöörates erilist tähelepanu positsioonidele vahemikus 0,1–0,2 %. Tehtud analüüsi alusel otsustas ESMA, et meedet tuleks pikendada veel kolmeks kuuks. |
| --- | --- |

(5)

ESMA tegi selle läbivaatamise tulemusindikaatorite analüüsi põhjal, mis hõlmas hindu, volatiilsust, krediidiriski vahetustehingute marginaali indekseid ning lühikeste netopositsioonide arengut, pöörates erilist tähelepanu positsioonidele vahemikus 0,1–0,2 %. Tehtud analüüsi alusel otsustas ESMA, et meedet tuleks pikendada veel kolmeks kuuks.

2.   MEETME VÕIME KÕRVALDADA OLULISI OHTE JA NENDE PIIRIÜLEST MÕJU (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 2 PUNKT a)

MEETME VÕIME KÕRVALDADA OLULISI OHTE JA NENDE PIIRIÜLEST MÕJU (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 2 PUNKT a)

a)   Oht finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele

Oht finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele

| (6) | ESMA leiab, et praegustes tingimustes, mida mõjutab tugevalt COVID-19 pandeemia levik ja sellega seotud ebakindlus, peaks ELi finantsturgude nõuetekohase toimimise ja tervikluse ohtude hindamine tuginema üldise makromajandusliku keskkonna ja finantsturgude arengu kombineeritud analüüsil. |
| --- | --- |

(6)

ESMA leiab, et praegustes tingimustes, mida mõjutab tugevalt COVID-19 pandeemia levik ja sellega seotud ebakindlus, peaks ELi finantsturgude nõuetekohase toimimise ja tervikluse ohtude hindamine tuginema üldise makromajandusliku keskkonna ja finantsturgude arengu kombineeritud analüüsil.

| (7) | Mis puudutab makromajanduslikku keskkonda, siis on COVID-19 pandeemial jätkuvalt negatiivne mõju reaalmajandusele, kusjuures taastumise üldine väljavaade tulevikus jääb ebakindlaks vaatamata hiljutistele positiivsetele vaktsiinidega seotud arengutele ELis ja väljaspool. ESMA varasemas otsuses väljendatud mure seoses COVID-19 juhtumite võimaliku kasvuga täitus, viies teise nakkuste laineni. Seotud uute juhtumite, haiglaravi/intensiivravi vajavate inimeste ja surmade määr on võrreldav või isegi halvem kui märtsis ja aprillis. |
| --- | --- |

(7)

Mis puudutab makromajanduslikku keskkonda, siis on COVID-19 pandeemial jätkuvalt negatiivne mõju reaalmajandusele, kusjuures taastumise üldine väljavaade tulevikus jääb ebakindlaks vaatamata hiljutistele positiivsetele vaktsiinidega seotud arengutele ELis ja väljaspool. ESMA varasemas otsuses väljendatud mure seoses COVID-19 juhtumite võimaliku kasvuga täitus, viies teise nakkuste laineni. Seotud uute juhtumite, haiglaravi/intensiivravi vajavate inimeste ja surmade määr on võrreldav või isegi halvem kui märtsis ja aprillis.

| (8) | Selle tagajärjel rakendati üle ELi isoleerimismeetmeid alates kohalikest liikumispiirangutest ja -keeldudest kuni üleriigiliste liikumispiiranguteni. Nii nagu pandeemia esimese nakkuste laine puhul, eeldatakse, et nendel meetmetel on nii lühiajaline kui ka pikaajaline mõju riikide majandustele. |
| --- | --- |

(8)

Selle tagajärjel rakendati üle ELi isoleerimismeetmeid alates kohalikest liikumispiirangutest ja -keeldudest kuni üleriigiliste liikumispiiranguteni. Nii nagu pandeemia esimese nakkuste laine puhul, eeldatakse, et nendel meetmetel on nii lühiajaline kui ka pikaajaline mõju riikide majandustele.

| (9) | Selles osas näitab Euroopa Komisjoni sügisene Euroopa majandusprognoos (7), et euroala SKP aastane reaalkasv langeb 2020. aastal 7,8 % võrra, mis liikmesriigiti suuresti erineb. Eelduste kohaselt ei taastu SKP euroalal ja ELis enne 2022. aasta lõppu (8). |
| --- | --- |

(9)

Selles osas näitab Euroopa Komisjoni sügisene Euroopa majandusprognoos (7), et euroala SKP aastane reaalkasv langeb 2020. aastal 7,8 % võrra, mis liikmesriigiti suuresti erineb. Eelduste kohaselt ei taastu SKP euroalal ja ELis enne 2022. aasta lõppu (8).

7

8

| (10) | Lisaks jõuab töötuse määr euroalal 2020. aastal 8,3 %-ni (7,7 % ELis) ja suureneb aastal 2021 veelgi (9). |
| --- | --- |

(10)

Lisaks jõuab töötuse määr euroalal 2020. aastal 8,3 %-ni (7,7 % ELis) ja suureneb aastal 2021 veelgi (9).

9

| (11) | Mis puudutab finantsturgude arengut, siis on positiivsed uudised vaktsiinide väljatöötamise ja tõhususe kohta aidanud märkimisväärselt kaasa turuhinnangute ja muude seotud parameetrite hiljutisele paranemisele: ajavahemikus 6. november – kauplemispäev, mis eelnes esimesele positiivsele teatele seoses vaktsiinikandidaadiga (10) – kuni 2. detsember 2020 tõusid STOXX EUROPE 800 ex. Switzerland ja Eurostoxx 50 indeksid vastavalt 8,7 % ja 9,9 %. Seda trendi järgisid ka peamised riiklikud indeksid, mis tõusid keskmiselt 10 %. |
| --- | --- |

(11)

Mis puudutab finantsturgude arengut, siis on positiivsed uudised vaktsiinide väljatöötamise ja tõhususe kohta aidanud märkimisväärselt kaasa turuhinnangute ja muude seotud parameetrite hiljutisele paranemisele: ajavahemikus 6. november – kauplemispäev, mis eelnes esimesele positiivsele teatele seoses vaktsiinikandidaadiga (10) – kuni 2. detsember 2020 tõusid STOXX EUROPE 800 ex. Switzerland ja Eurostoxx 50 indeksid vastavalt 8,7 % ja 9,9 %. Seda trendi järgisid ka peamised riiklikud indeksid, mis tõusid keskmiselt 10 %.

10

| (12) | Võttes samas aluseks Eurostoxx 50 indeksi tootluse, siis on selle hinna taastumine (–8 % võrreldes veebruariga) oluliselt nõrgem võrreldes teiste indeksitega, nagu NIKKEI 225 (+14,1 võrreldes veebruariga), S&P 500 (+8,6 % võrreldes veebruariga) või CSI 300 (+22,3 % võrreldes veebruariga) [joonis 1]. |
| --- | --- |

(12)

Võttes samas aluseks Eurostoxx 50 indeksi tootluse, siis on selle hinna taastumine (–8 % võrreldes veebruariga) oluliselt nõrgem võrreldes teiste indeksitega, nagu NIKKEI 225 (+14,1 võrreldes veebruariga), S&P 500 (+8,6 % võrreldes veebruariga) või CSI 300 (+22,3 % võrreldes veebruariga) [joonis 1].

| (13) | Kui vaadata konkreetsemalt pangandussektorit, siis on STOXX Europe Total Market Banks indeksi (viide: Euroopa pangad) kahju seisuga 2. detsember 2020 22 % võrreldes 20. veebruariga, mis tähendab paranemist võrreldes septembris registreeritud 37 % langusega [joonis 1]. Analüüsides mõnede peamiste Euroopa krediidiasutuste (Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa) aktsiate hindu, siis on hinnalangus vahemikus 3,41 % kuni 42,62 %. Vaatamata ajavahemikus veebruar–september registreeritud hinnalanguse (vahemikus 10–59 %) vähenemisele näitavad need andmed endiselt nõrkust pangandussektoris. |
| --- | --- |

(13)

Kui vaadata konkreetsemalt pangandussektorit, siis on STOXX Europe Total Market Banks indeksi (viide: Euroopa pangad) kahju seisuga 2. detsember 2020 22 % võrreldes 20. veebruariga, mis tähendab paranemist võrreldes septembris registreeritud 37 % langusega [joonis 1]. Analüüsides mõnede peamiste Euroopa krediidiasutuste (Saksamaa, Hispaania, Itaalia, Prantsusmaa) aktsiate hindu, siis on hinnalangus vahemikus 3,41 % kuni 42,62 %. Vaatamata ajavahemikus veebruar–september registreeritud hinnalanguse (vahemikus 10–59 %) vähenemisele näitavad need andmed endiselt nõrkust pangandussektoris.

| (14) | Lisaks püsib varade hindamise ja majanduse põhinäitajate lahususe oht, mis tõstatab küsimuse turu elavnemise jätkusuutlikkusest edaspidi (11). Nagu viidatud ESMA 11. novembri 2020. aasta riskinäidikus (12), sõltub ulatus, millises need riskid edaspidi realiseeruda võivad, olulisel määral kolmest tõuketegurist: pandeemia majanduslik mõju, turuootused rahandus- ja eelarveliste toetusmeetmete kohta ja täiendavate sündmuste toimumine juba niigi hapras ülemaailmses keskkonnas. |
| --- | --- |

(14)

Lisaks püsib varade hindamise ja majanduse põhinäitajate lahususe oht, mis tõstatab küsimuse turu elavnemise jätkusuutlikkusest edaspidi (11). Nagu viidatud ESMA 11. novembri 2020. aasta riskinäidikus (12), sõltub ulatus, millises need riskid edaspidi realiseeruda võivad, olulisel määral kolmest tõuketegurist: pandeemia majanduslik mõju, turuootused rahandus- ja eelarveliste toetusmeetmete kohta ja täiendavate sündmuste toimumine juba niigi hapras ülemaailmses keskkonnas.

11

12

| (15) | Samal ajal võib finantsturgudel näha teisi positiivseid märke. Vaktsiinide väljatöötamisest tulenev usaldus kajastub ka krediidiriski vahetustehingute marginaalides (CDS), riigivõlakirjade tootluses ja volatiilsuses. |
| --- | --- |

(15)

Samal ajal võib finantsturgudel näha teisi positiivseid märke. Vaktsiinide väljatöötamisest tulenev usaldus kajastub ka krediidiriski vahetustehingute marginaalides (CDS), riigivõlakirjade tootluses ja volatiilsuses.

| (16) | Euroopa ettevõtete krediidiriski vahetustehingu marginaalid jäävad 2020. aasta veebruaris täheldatud tasemetest 5 baaspunkti kõrgemale(ESMA otsusele (EL) 2020/1689 sarnased väärtused), samas kui Euroopa kõrget intressi maksvate emitentide, Euroopa finantsinstrumentide ja Euroopa finantsinstrumentide allutatud instrumentide krediidiriski vahetustehingu marginaalid näitavad langust vastavalt 39,6 ja 25 baaspunkti, kui võrrelda neid ESMA otsuse (EL) 2020/1689 aluseks olevate väärtustega [joonis 1]. |
| --- | --- |

(16)

Euroopa ettevõtete krediidiriski vahetustehingu marginaalid jäävad 2020. aasta veebruaris täheldatud tasemetest 5 baaspunkti kõrgemale(ESMA otsusele (EL) 2020/1689 sarnased väärtused), samas kui Euroopa kõrget intressi maksvate emitentide, Euroopa finantsinstrumentide ja Euroopa finantsinstrumentide allutatud instrumentide krediidiriski vahetustehingu marginaalid näitavad langust vastavalt 39,6 ja 25 baaspunkti, kui võrrelda neid ESMA otsuse (EL) 2020/1689 aluseks olevate väärtustega [joonis 1].

| (17) | Samamoodi tundub olevat vähenenud kümneaastaste riigivõlakirjade tootlus: Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia kümneaastaste riigivõlakirjade tootlus on võrreldes 20. veebruari tasemetega keskmiselt vähenenud 14 baaspunkti [joonis 1]. |
| --- | --- |

(17)

Samamoodi tundub olevat vähenenud kümneaastaste riigivõlakirjade tootlus: Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa ja Itaalia kümneaastaste riigivõlakirjade tootlus on võrreldes 20. veebruari tasemetega keskmiselt vähenenud 14 baaspunkti [joonis 1].

| (18) | Mis puudutab eeldatavat volatiilsust, siis on see pidevalt kahanemas, kui on endiselt väga tundlik turu-uudiste suhtes. VSTOXX indeksiga (13) mõõdetud volatiilsus on võrreldes 2020. aasta veebruariga endiselt kõrge (+8 %); samamoodi on VIX (14)2. detsembri 2020. aasta seisuga endiselt +5 % võrreldes 2020. aasta veebruariga [joonis 1]. |
| --- | --- |

(18)

Mis puudutab eeldatavat volatiilsust, siis on see pidevalt kahanemas, kui on endiselt väga tundlik turu-uudiste suhtes. VSTOXX indeksiga (13) mõõdetud volatiilsus on võrreldes 2020. aasta veebruariga endiselt kõrge (+8 %); samamoodi on VIX (14)2. detsembri 2020. aasta seisuga endiselt +5 % võrreldes 2020. aasta veebruariga [joonis 1].

13

14

| (19) | Lühikese positsiooniga aktsiate osakaal vahemikus 0,1–0,2 % ei ole alates märtsist 2020 märkimisväärselt langenud, olles kõigi lühikeste netopositsioonide lõikes keskmiselt 13 % sarnaselt olukorraga septembris (15) (mil see oli 13 %) [joonis 6]. |
| --- | --- |

(19)

Lühikese positsiooniga aktsiate osakaal vahemikus 0,1–0,2 % ei ole alates märtsist 2020 märkimisväärselt langenud, olles kõigi lühikeste netopositsioonide lõikes keskmiselt 13 % sarnaselt olukorraga septembris (15) (mil see oli 13 %) [joonis 6].

15

| (20) | Nagu märgitud juba eelmistes ESMA otsustes, on madalam teatamiskünnis näidanud, et mõnes riigis moodustavad lühikesed netopositsioonid vahemikus 0,1–0,2 % teatatud lühikeste netopositsioonide kogusummast märkimisväärse osa. Kokkuvõtteks võib öelda, et vahemikku 0,1–0,2 % jäävad lühikesed netopositsioonid, millest tuli ajutise madalama teatamiskünnise tõttu teatada, moodustavad kogusummast endiselt olulise osa ja sel on praegustes tingimustes reguleerivate asutuste jaoks suur informatiivne väärtus. |
| --- | --- |

(20)

Nagu märgitud juba eelmistes ESMA otsustes, on madalam teatamiskünnis näidanud, et mõnes riigis moodustavad lühikesed netopositsioonid vahemikus 0,1–0,2 % teatatud lühikeste netopositsioonide kogusummast märkimisväärse osa. Kokkuvõtteks võib öelda, et vahemikku 0,1–0,2 % jäävad lühikesed netopositsioonid, millest tuli ajutise madalama teatamiskünnise tõttu teatada, moodustavad kogusummast endiselt olulise osa ja sel on praegustes tingimustes reguleerivate asutuste jaoks suur informatiivne väärtus.

| (21) | Üldiselt jääb keskkond endiselt hapraks vaatamata hiljutistele hinnatõusudele olulistes sektorites: COVID-19 pandeemia arengust tulenev ebakindlus ja selle mõju üldisele makromajanduse stsenaariumile on endiselt olemas. |
| --- | --- |

(21)

Üldiselt jääb keskkond endiselt hapraks vaatamata hiljutistele hinnatõusudele olulistes sektorites: COVID-19 pandeemia arengust tulenev ebakindlus ja selle mõju üldisele makromajanduse stsenaariumile on endiselt olemas.

| (22) | ESMA märgib, et varade hindamise ja majanduse põhinäitajate lahususe oht võib esile kerkida mitte ainult siis, kui aktsiahinnad tõusevad ilma seda toetava selge majanduskasvu väljavaateta, vaid ka siis, kui turud reageerivad üle põhjendamatu langusspiraali uudistele. |
| --- | --- |

(22)

ESMA märgib, et varade hindamise ja majanduse põhinäitajate lahususe oht võib esile kerkida mitte ainult siis, kui aktsiahinnad tõusevad ilma seda toetava selge majanduskasvu väljavaateta, vaid ka siis, kui turud reageerivad üle põhjendamatu langusspiraali uudistele.

| (23) | Vaatamata hiljutistele arengutele on COVID-19 kriisi üldised ja majanduslikud pikaajalised mõjud veel selgumas. Nimelt arendatakse Komisjoni sügiseses Euroopa majandusprognoosis kaht alternatiivset stsenaariumit (16) („positiivne stsenaarium“ ja „negatiivne stsenaarium“), mis on ajendatud äärmiselt ebakindlast olukorrast, mis ümbritseb pandeemia arengut, ja meetmetest, mis on kehtestatud selle leviku piiramiseks. |
| --- | --- |

(23)

Vaatamata hiljutistele arengutele on COVID-19 kriisi üldised ja majanduslikud pikaajalised mõjud veel selgumas. Nimelt arendatakse Komisjoni sügiseses Euroopa majandusprognoosis kaht alternatiivset stsenaariumit (16) („positiivne stsenaarium“ ja „negatiivne stsenaarium“), mis on ajendatud äärmiselt ebakindlast olukorrast, mis ümbritseb pandeemia arengut, ja meetmetest, mis on kehtestatud selle leviku piiramiseks.

16

| (24) | Nagu eespool viidatud, siis ei ole lühikesed netopositsioonid märkimisväärselt vähenenud ja eeldatav volatiilsus on osutunud uute sündmuste suhtes tundlikuks vaatamata sellele, et see on madalam, kui otsuses (EL) 2020/1689 analüüsitud. |
| --- | --- |

(24)

Nagu eespool viidatud, siis ei ole lühikesed netopositsioonid märkimisväärselt vähenenud ja eeldatav volatiilsus on osutunud uute sündmuste suhtes tundlikuks vaatamata sellele, et see on madalam, kui otsuses (EL) 2020/1689 analüüsitud.

| (25) | Nimelt muudab selline habras majanduslik ja turuolukord tõenäolisemaks olukorra, et lühikeseks müümise surve võib lähikuudel käivitada või tugevdada võimalikke negatiivseid arenguid, mis omakorda võivad kahjustada turu usaldust või hinnamääramismehhanismi terviklust. ESMA leiab, et ülalkirjeldatud asjaolude kokkusattumine on suur oht finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklusele. |
| --- | --- |

(25)

Nimelt muudab selline habras majanduslik ja turuolukord tõenäolisemaks olukorra, et lühikeseks müümise surve võib lähikuudel käivitada või tugevdada võimalikke negatiivseid arenguid, mis omakorda võivad kahjustada turu usaldust või hinnamääramismehhanismi terviklust. ESMA leiab, et ülalkirjeldatud asjaolude kokkusattumine on suur oht finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklusele.

b)   Oht Euroopa Liidu finantssüsteemile tervikuna või selle osale

Oht Euroopa Liidu finantssüsteemile tervikuna või selle osale

| (26) | Nagu selgitatakse Euroopa Keskpanga (EKP) finantsstabiilsuse ülevaates (17), on finantsstabiilsus seisund, milles finantsvahendajatest, turgudest ja turuinfrastruktuuridest koosnev finantssüsteem tuleb toime tagasilöökide ja finantstasakaalustamatusega. |
| --- | --- |

(26)

Nagu selgitatakse Euroopa Keskpanga (EKP) finantsstabiilsuse ülevaates (17), on finantsstabiilsus seisund, milles finantsvahendajatest, turgudest ja turuinfrastruktuuridest koosnev finantssüsteem tuleb toime tagasilöökide ja finantstasakaalustamatusega.

17

| (27) | COVID-19 pandeemial on jätkuvalt ränk mõju ELi reaalmajandusele. Nagu eespool mainitud, siis oma 11. novembri 2020. aasta riskinäidikus märkis ESMA, et „2020. aasta teises kvartalis jätkus ELi finantsturgude taastumine, kuid need on endiselt äärmiselt tundlikud [...] peamine oht, mida me hetkel ELi finantsturgude puhul näeme, on investorite riskihinnangu ootamatu pöördumine, ja seega me säilitame oma riskihinnangu. |
| --- | --- |

(27)

COVID-19 pandeemial on jätkuvalt ränk mõju ELi reaalmajandusele. Nagu eespool mainitud, siis oma 11. novembri 2020. aasta riskinäidikus märkis ESMA, et „2020. aasta teises kvartalis jätkus ELi finantsturgude taastumine, kuid need on endiselt äärmiselt tundlikud [...] peamine oht, mida me hetkel ELi finantsturgude puhul näeme, on investorite riskihinnangu ootamatu pöördumine, ja seega me säilitame oma riskihinnangu.

„2020. aasta teises kvartalis jätkus ELi finantsturgude taastumine, kuid need on endiselt äärmiselt tundlikud [...] peamine oht, mida me hetkel ELi finantsturgude puhul näeme, on investorite riskihinnangu ootamatu pöördumine, ja seega me säilitame oma riskihinnangu.

| (28) | Eespool oleva 2. jaotise punkt a sisaldab lisateavet pangandus- ja finantsturgude tulemuste kohta üldiselt. |
| --- | --- |

(28)

Eespool oleva 2. jaotise punkt a sisaldab lisateavet pangandus- ja finantsturgude tulemuste kohta üldiselt.

| (29) | COVID-19 mõju on asetanud ELi majanduse ja selle finantsturud ebakindlasse olukorda, kus lühikeseks müügi strateegiate käivitatud või võimendatud edasisel hinnalangusel võivad olla äärmiselt kahjulikud tagajärjed. |
| --- | --- |

(29)

COVID-19 mõju on asetanud ELi majanduse ja selle finantsturud ebakindlasse olukorda, kus lühikeseks müügi strateegiate käivitatud või võimendatud edasisel hinnalangusel võivad olla äärmiselt kahjulikud tagajärjed.

| (30) | Sellises endiselt ebakindlas olukorras võivad ESMA arvates olulist müügisurvet ja aktsiahindade ebatavalist volatiilsust võimendada eri tegurid, sh lühikeseks müügiga tegelevate ja märkimisväärseid lühikesi netopositsioone suurendavate turuosaliste kasvav arv. |
| --- | --- |

(30)

Sellises endiselt ebakindlas olukorras võivad ESMA arvates olulist müügisurvet ja aktsiahindade ebatavalist volatiilsust võimendada eri tegurid, sh lühikeseks müügiga tegelevate ja märkimisväärseid lühikesi netopositsioone suurendavate turuosaliste kasvav arv.

| (31) | Nagu eespool viidatud, siis ei ole lühikese netopositsiooniga aktsiate osakaal vahemikus 0,1–0,2 % 2020. aasta märtsiga võrreldes märkimisväärselt langenud [joonis 6]. |
| --- | --- |

(31)

Nagu eespool viidatud, siis ei ole lühikese netopositsiooniga aktsiate osakaal vahemikus 0,1–0,2 % 2020. aasta märtsiga võrreldes märkimisväärselt langenud [joonis 6].

| (32) | Krediidiasutuste ulatuslikud hinnakahjud, mis moodustasid juunis ja septembris tehtud pikendamise otsuse ühe parameetri, küll paranesid võrreldes septembriga, kuid on endiselt veebruariga võrreldes –22 % tasemel [joonis 1]. See viitab sellele, et mõned krediidiasutused, mis on teatud juhtudel süsteemselt olulised, on jätkuvalt potentsiaalselt haavatavad lühikeseks müügi strateegiate ja märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide suhtes sõltumata sellest, kas neid strateegiaid ja positsioone toetab oluline teave. |
| --- | --- |

(32)

Krediidiasutuste ulatuslikud hinnakahjud, mis moodustasid juunis ja septembris tehtud pikendamise otsuse ühe parameetri, küll paranesid võrreldes septembriga, kuid on endiselt veebruariga võrreldes –22 % tasemel [joonis 1]. See viitab sellele, et mõned krediidiasutused, mis on teatud juhtudel süsteemselt olulised, on jätkuvalt potentsiaalselt haavatavad lühikeseks müügi strateegiate ja märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide suhtes sõltumata sellest, kas neid strateegiaid ja positsioone toetab oluline teave.

| (33) | Püsib oht, et lühikeseks müügi strateegiate kuhjumine ja märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide võtmine võivad tekitada teatud emitentide jaoks hindade korratu langusspiraali, millel võib olla ülekanduv mõju samas liikmesriigis või kogu ELis, mis võib omakorda lõppkokkuvõttes ohustada ühe või mitme liikmesriigi finantssüsteemi. |
| --- | --- |

(33)

Püsib oht, et lühikeseks müügi strateegiate kuhjumine ja märkimisväärsete lühikeste netopositsioonide võtmine võivad tekitada teatud emitentide jaoks hindade korratu langusspiraali, millel võib olla ülekanduv mõju samas liikmesriigis või kogu ELis, mis võib omakorda lõppkokkuvõttes ohustada ühe või mitme liikmesriigi finantssüsteemi.

| (34) | Arvestamata teatud ELi liikmesriikide finantsturgudel täheldatud osalist taastumist, on eespool mainitud ebakindlus seoses COVID-19 leviku ja selle mõjuga ELi majandusele endiselt olemas ja muudab eespool nimetatud murekohad varade hindamise ja majanduse põhinäitajate võimaliku lahususe ning finantsturgude hiljutise elavnemise jätkusuutlikkuse pärast olulisemaks. |
| --- | --- |

(34)

Arvestamata teatud ELi liikmesriikide finantsturgudel täheldatud osalist taastumist, on eespool mainitud ebakindlus seoses COVID-19 leviku ja selle mõjuga ELi majandusele endiselt olemas ja muudab eespool nimetatud murekohad varade hindamise ja majanduse põhinäitajate võimaliku lahususe ning finantsturgude hiljutise elavnemise jätkusuutlikkuse pärast olulisemaks.

| (35) | Seetõttu leiab ESMA, et praegune turuolukord ohustab jätkuvalt tõsiselt ELi finantssüsteemi stabiilsust. |
| --- | --- |

(35)

Seetõttu leiab ESMA, et praegune turuolukord ohustab jätkuvalt tõsiselt ELi finantssüsteemi stabiilsust.

c)   Piiriülesed mõjud

Piiriülesed mõjud

| (36) | Teine tingimus, mis on vajalik selleks, et ESMA saaks kõnealust meedet rakendada, on tuvastatud ohtude piiriülene mõju. |
| --- | --- |

(36)

Teine tingimus, mis on vajalik selleks, et ESMA saaks kõnealust meedet rakendada, on tuvastatud ohtude piiriülene mõju.

| (37) | Nagu eespool öeldud, ei ole aktsiaturud ei riiklike ega ka üleeuroopaliste indeksite järgi hinnates täielikult taastunud kogu ELis märtsis täheldatud rängast hinnalangusest. |
| --- | --- |

(37)

Nagu eespool öeldud, ei ole aktsiaturud ei riiklike ega ka üleeuroopaliste indeksite järgi hinnates täielikult taastunud kogu ELis märtsis täheldatud rängast hinnalangusest.

| (38) | Kuna need ohud mõjutavad erineval määral enamiku ELi liikmesriikide finantsturge, on piiriülesed tagajärjed jätkuvalt eriti rasked, sest ELi finantsturgude seotus suurendab lühikeseks müügi surve korral kõiki turge haarava potentsiaalse ülekanduva mõju ehk n-ö nakkusefekti tõenäosust. |
| --- | --- |

(38)

Kuna need ohud mõjutavad erineval määral enamiku ELi liikmesriikide finantsturge, on piiriülesed tagajärjed jätkuvalt eriti rasked, sest ELi finantsturgude seotus suurendab lühikeseks müügi surve korral kõiki turge haarava potentsiaalse ülekanduva mõju ehk n-ö nakkusefekti tõenäosust.

| (39) | Seepärast leiab ESMA, et eelkirjeldatud ohtudel turu terviklusele, nõuetekohasele toimimisele ja finantsstabiilsusele on piiriülene mõju. COVID-19 kriisi olemuse tõttu ähvardavad need ohud kogu Euroopa Liitu. |
| --- | --- |

(39)

Seepärast leiab ESMA, et eelkirjeldatud ohtudel turu terviklusele, nõuetekohasele toimimisele ja finantsstabiilsusele on piiriülene mõju. COVID-19 kriisi olemuse tõttu ähvardavad need ohud kogu Euroopa Liitu.

3.   ÜKSKI PÄDEV ASUTUS EI OLE VÕTNUD OHU KÕRVALDAMISEKS MEETMEID VÕI ÜHE VÕI MITME PÄDEVA ASUTUSE VÕETUD MEETMED EI OLE OHU KÕRVALDAMISEKS PIISAVAD (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 2 PUNKT b)

ÜKSKI PÄDEV ASUTUS EI OLE VÕTNUD OHU KÕRVALDAMISEKS MEETMEID VÕI ÜHE VÕI MITME PÄDEVA ASUTUSE VÕETUD MEETMED EI OLE OHU KÕRVALDAMISEKS PIISAVAD (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 2 PUNKT b)

| (40) | Veel üks tingimus, mis on vajalik selleks, et ESMA saaks vastu võtta käesolevas otsuses sisalduva meetme, on asjaolu, et pädev(ad) asutus(ed) ei ole võtnud ohu kõrvaldamise meetmeid või võetud meetmed ei vähenda ohtu piisavalt. |
| --- | --- |

(40)

Veel üks tingimus, mis on vajalik selleks, et ESMA saaks vastu võtta käesolevas otsuses sisalduva meetme, on asjaolu, et pädev(ad) asutus(ed) ei ole võtnud ohu kõrvaldamise meetmeid või võetud meetmed ei vähenda ohtu piisavalt.

| (41) | ESMA otsuses 2020/525 kirjeldatud turu tervikluse, nõuetekohase toimimise ja finantsstabiilsuse probleemid, on sundinud mõnda riiklikku pädevat asutust võtma riiklikke meetmeid, mille eesmärk oli piirata aktsiate lühikeseks müüki Hispaanias, Prantsusmaal, Austrias, Belgias, Kreekas ja Itaalias (18) ning mis aegusid 18. mail. |
| --- | --- |

(41)

ESMA otsuses 2020/525 kirjeldatud turu tervikluse, nõuetekohase toimimise ja finantsstabiilsuse probleemid, on sundinud mõnda riiklikku pädevat asutust võtma riiklikke meetmeid, mille eesmärk oli piirata aktsiate lühikeseks müüki Hispaanias, Prantsusmaal, Austrias, Belgias, Kreekas ja Itaalias (18) ning mis aegusid 18. mail.

18

| (42) | Pärast nende ajutiste meetmete aegumist või tühistamist ei ole ELis võetud määruse (EL) nr 236/2012 kohaseid lisameetmeid ning käesoleva otsuse tegemise päeval kehtivad meetmed puuduvad. |
| --- | --- |

(42)

Pärast nende ajutiste meetmete aegumist või tühistamist ei ole ELis võetud määruse (EL) nr 236/2012 kohaseid lisameetmeid ning käesoleva otsuse tegemise päeval kehtivad meetmed puuduvad.

| (43) | Käesoleva otsuse tegemise ajal ei ole ükski pädev asutus võtnud meetmeid, et suurendada lühikeste netopositsioonide arengu nähtavust madalamate teatamiskünniste kehtestamise kaudu, sest nad saavad tugineda otsusele (EL) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

Käesoleva otsuse tegemise ajal ei ole ükski pädev asutus võtnud meetmeid, et suurendada lühikeste netopositsioonide arengu nähtavust madalamate teatamiskünniste kehtestamise kaudu, sest nad saavad tugineda otsusele (EL) 2020/1123.

| (44) | Vajadus, et lühike netopositsioon oleks märgatavam, jääb teravaks kontekstis, kus eespool nimetatud määruse (EL) nr 236/2012 artikli 20 kohaselt kehtestatud piirangud enam ei kehti ja endiselt püsib ebakindlus seoses COVID-19 pandeemia eespool kirjeldatud pikaajalise mõjuga. Et lühikeseks müügi ja samaväärse toimega tehingute suhtes ei kohaldata enam muid väliseid piiranguid, peavad riiklikud pädevad asutused kogu ELis suutma eelnevalt tuvastada, kas lühikesed netopositsioonid kujunevad ulatuses, mis võib viia eespool kirjeldatud ohtude ilmnemiseni finantsturgudele ja finantsstabiilsusele ning nende süvenemiseni lühikeseks müügi surve tõttu. |
| --- | --- |

(44)

Vajadus, et lühike netopositsioon oleks märgatavam, jääb teravaks kontekstis, kus eespool nimetatud määruse (EL) nr 236/2012 artikli 20 kohaselt kehtestatud piirangud enam ei kehti ja endiselt püsib ebakindlus seoses COVID-19 pandeemia eespool kirjeldatud pikaajalise mõjuga. Et lühikeseks müügi ja samaväärse toimega tehingute suhtes ei kohaldata enam muid väliseid piiranguid, peavad riiklikud pädevad asutused kogu ELis suutma eelnevalt tuvastada, kas lühikesed netopositsioonid kujunevad ulatuses, mis võib viia eespool kirjeldatud ohtude ilmnemiseni finantsturgudele ja finantsstabiilsusele ning nende süvenemiseni lühikeseks müügi surve tõttu.

| (45) | Eelkirjeldatud kogu ELi hõlmavaid ohte arvestades on endiselt selge, et praegustes pingelistes turutingimustes ei piisa teabest, mida riiklikud pädevad asutused saavad määruse (EL) nr 236/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tavapärase aruandluskünnise alusel. ESMA leiab, et madalama teatamiskünnise säilitamine peaks tagama kõigile ELi riiklikele pädevatele asutustele ja ESMA-le parimad võimalikud andmed turutrendide jälgimiseks ning valmistama pädevaid asutusi või ESMAt ette vajaduse korral täiendavate meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(45)

Eelkirjeldatud kogu ELi hõlmavaid ohte arvestades on endiselt selge, et praegustes pingelistes turutingimustes ei piisa teabest, mida riiklikud pädevad asutused saavad määruse (EL) nr 236/2012 artikli 5 lõikes 2 sätestatud tavapärase aruandluskünnise alusel. ESMA leiab, et madalama teatamiskünnise säilitamine peaks tagama kõigile ELi riiklikele pädevatele asutustele ja ESMA-le parimad võimalikud andmed turutrendide jälgimiseks ning valmistama pädevaid asutusi või ESMAt ette vajaduse korral täiendavate meetmete võtmiseks.

4.   MEEDE REAGEERIB MÄRKIMISVÄÄRSELT OHULE VÕI PARANDAB PÄDEVATE ASUTUSTE VÕIMALUSI JÄLGIDA OHTU (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 3 PUNKT a)

MEEDE REAGEERIB MÄRKIMISVÄÄRSELT OHULE VÕI PARANDAB PÄDEVATE ASUTUSTE VÕIMALUSI JÄLGIDA OHTU (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 3 PUNKT a)

| (46) | ESMA peab arvestama ka seda, mis ulatuses ja kui oluliselt leevendab pikendatav meede tuvastatud ohte. |
| --- | --- |

(46)

ESMA peab arvestama ka seda, mis ulatuses ja kui oluliselt leevendab pikendatav meede tuvastatud ohte.

| (47) | Eelkõige on ESMA allpool analüüsinud, kas pikendatav meede reageeriks märkimisväärselt finantsturgude nõuetekohase toimimise ja terviklikkuse ning Liidu finantsstabiilsuse kahjustamise ohule ja kas see parandaks pädevate asutuste võimalusi jälgida ohtu. |
| --- | --- |

(47)

Eelkõige on ESMA allpool analüüsinud, kas pikendatav meede reageeriks märkimisväärselt finantsturgude nõuetekohase toimimise ja terviklikkuse ning Liidu finantsstabiilsuse kahjustamise ohule ja kas see parandaks pädevate asutuste võimalusi jälgida ohtu.

a)   Meede kõrvaldab olulisel määral ohtu finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele

Meede kõrvaldab olulisel määral ohtu finantsturgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklikkusele

| (48) | Eelkirjeldatud asjaoludel võib lühikeseks müügist ja lühikeste positsioonide kuhjumisest tingitud mis tahes äkiline müügisurve ja turu volatiilsuse kasv võimendada finantsturgude langustrende. Kuigi lühikeseks müügil võib muul ajal olla positiivne mõju emitentide väärtuse õigele määramisele, võib sellega praeguses turuolukorras kaasneda lisaoht turgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklusele. |
| --- | --- |

(48)

Eelkirjeldatud asjaoludel võib lühikeseks müügist ja lühikeste positsioonide kuhjumisest tingitud mis tahes äkiline müügisurve ja turu volatiilsuse kasv võimendada finantsturgude langustrende. Kuigi lühikeseks müügil võib muul ajal olla positiivne mõju emitentide väärtuse õigele määramisele, võib sellega praeguses turuolukorras kaasneda lisaoht turgude nõuetekohasele toimimisele ja terviklusele.

| (49) | Arvestades eelkõige jätkuva erakorralise olukorra horisontaalset mõju, mis kahjustab paljusid aktsiaid kogu Euroopa Liidus, võib aktsiahinna mis tahes äkilist langust teravdada täiendav müügisurve, mis on tingitud lühikeseks müügist ja selliste lühikeste netopositsioonide arvu suurenemisest, mis jäävad alla riiklike pädevate asutuste määruse (EL) nr 236/2012 artikli 5 kohaste tavapäraste teatamiskünniste ja mida seetõttu ilma pikendatava meetmeta ei tuvastataks. |
| --- | --- |

(49)

Arvestades eelkõige jätkuva erakorralise olukorra horisontaalset mõju, mis kahjustab paljusid aktsiaid kogu Euroopa Liidus, võib aktsiahinna mis tahes äkilist langust teravdada täiendav müügisurve, mis on tingitud lühikeseks müügist ja selliste lühikeste netopositsioonide arvu suurenemisest, mis jäävad alla riiklike pädevate asutuste määruse (EL) nr 236/2012 artikli 5 kohaste tavapäraste teatamiskünniste ja mida seetõttu ilma pikendatava meetmeta ei tuvastataks.

| (50) | Eespool loetletud põhjustel on riiklikel pädevatel asutustel ja ESMA-l vaja võimalikult kiiresti saada teavet lühikeseks müügiga tegelevate ja märkimisväärseid lühikesi netopositsioone suurendavate turuosaliste kohta, et vajaduse korral ennetada olukorda, kus need positsioonid muutuvad müügikorralduste kaskaadini viivateks signaalideks ja sellest tulenevaks oluliseks hinnalanguseks. |
| --- | --- |

(50)

Eespool loetletud põhjustel on riiklikel pädevatel asutustel ja ESMA-l vaja võimalikult kiiresti saada teavet lühikeseks müügiga tegelevate ja märkimisväärseid lühikesi netopositsioone suurendavate turuosaliste kohta, et vajaduse korral ennetada olukorda, kus need positsioonid muutuvad müügikorralduste kaskaadini viivateks signaalideks ja sellest tulenevaks oluliseks hinnalanguseks.

| (51) | Meetme pikendamine reageerib sellisele vajadusele, kehtestades, et füüsilised ja juriidilised isikud, kes on võtnud lühikesi netopositsioone aktsiates, millega võib reguleeritud turul kaubelda, peaksid jätkama riiklike pädevate asutuste teavitamist madalamate teatamiskünnistega, kui on sätestatud määruse (EL) nr 236/2012 artiklis 5. |
| --- | --- |

(51)

Meetme pikendamine reageerib sellisele vajadusele, kehtestades, et füüsilised ja juriidilised isikud, kes on võtnud lühikesi netopositsioone aktsiates, millega võib reguleeritud turul kaubelda, peaksid jätkama riiklike pädevate asutuste teavitamist madalamate teatamiskünnistega, kui on sätestatud määruse (EL) nr 236/2012 artiklis 5.

| (52) | Seetõttu suudavad riiklikud pädevad asutused ja ESMA hinnata adekvaatselt kujunevat olukorda, eristada olulisel teabel põhinevaid turuliikumisi nendest, mida võib käivitada või süvendada lühikeseks müümine, ning reageerida, kui turgude terviklus ja nõuetekohane toimimine nõuavad jõulisemaid meetmeid. |
| --- | --- |

(52)

Seetõttu suudavad riiklikud pädevad asutused ja ESMA hinnata adekvaatselt kujunevat olukorda, eristada olulisel teabel põhinevaid turuliikumisi nendest, mida võib käivitada või süvendada lühikeseks müümine, ning reageerida, kui turgude terviklus ja nõuetekohane toimimine nõuavad jõulisemaid meetmeid.

| (53) | ESMA leiab, et kui kõnealust meedet ei pikendata veel kolme kuu võrra, oleks riiklikel pädevatel asutustel ja ESMA-l praeguses ebakindlas ja haavatavas keskkonnas piiratud suutlikkus teha piisavat turujärelevalvet. Seda süvendab finantsturgude tootlikkuse näiline lahusus selle aluseks olevast majandustegevusest koos COVID-19 pandeemia muutuva olemusega. Need tegurid võivad põhjustada äkilise ja olulise müügisurve ning liidu aktsiahindade ebatavalise täiendava volatiilsuse, mida omakorda võib veelgi võimendada lühikeste positsioonide kuhjumine. |
| --- | --- |

(53)

ESMA leiab, et kui kõnealust meedet ei pikendata veel kolme kuu võrra, oleks riiklikel pädevatel asutustel ja ESMA-l praeguses ebakindlas ja haavatavas keskkonnas piiratud suutlikkus teha piisavat turujärelevalvet. Seda süvendab finantsturgude tootlikkuse näiline lahusus selle aluseks olevast majandustegevusest koos COVID-19 pandeemia muutuva olemusega. Need tegurid võivad põhjustada äkilise ja olulise müügisurve ning liidu aktsiahindade ebatavalise täiendava volatiilsuse, mida omakorda võib veelgi võimendada lühikeste positsioonide kuhjumine.

| (54) | Samas peab ESMA asjakohaseks säilitada määruse (EL) nr 236/2012 artiklis 6 sätestatud avalikustamiskünnise, mis on 0,5 % asjaomase äriühingu emiteeritud aktsiakapitalist, sest selle künnise alandamine ei tundu korrapäraste turgude säilitamise ja finantsstabiilsuse riskide käsitlemise seisukohast vajalik. Riiklikud pädevad asutused ja ESMA jätkavad turutingimuste pidevat jälgimist ja võtavad vajaduse korral lisameetmed. |
| --- | --- |

(54)

Samas peab ESMA asjakohaseks säilitada määruse (EL) nr 236/2012 artiklis 6 sätestatud avalikustamiskünnise, mis on 0,5 % asjaomase äriühingu emiteeritud aktsiakapitalist, sest selle künnise alandamine ei tundu korrapäraste turgude säilitamise ja finantsstabiilsuse riskide käsitlemise seisukohast vajalik. Riiklikud pädevad asutused ja ESMA jätkavad turutingimuste pidevat jälgimist ja võtavad vajaduse korral lisameetmed.

b)   Meede kõrvaldab olulisel määral ohu Euroopa Liidu finantssüsteemile tervikuna või selle osale

Meede kõrvaldab olulisel määral ohu Euroopa Liidu finantssüsteemile tervikuna või selle osale

| (55) | Nagu eespool kirjeldatud, siis vaatamata julgustavatele uudistele vaktsiinide väljatöötamise kohta, mis hiljuti on parandanud turgude tulemusi, on aktsiaindeksite langus teatud riikides alates 20. veebruarist 2020 endiselt sarnasel tasemel võrreldes juunis või septembris 2020 registreeritud tasemetega. Lisaks on hindade taastumine ELis olnud märkimisväärselt nõrgem võrreldes maailmamajanduse tulemustega, näiteks NIKKEI 225, S&P 500 või CSI 300. Erinevad riskitegurid mõjutavad endiselt mitmeid sektoreid; näiteks on finantssektori aktsiate tulemused endiselt nõrgad ja peamistes ELi krediidiasutustes väga erinevad. Selles keskkonnas võivad lühikeseks müük ja oluliste lühikeste netopositsioonide kuhjumine võimendada müügisurvet ja langustrendi, mis omakorda võib süvendada ohtu, millel võivad olla väga kahjulikud tagajärjed finantseerimisasutuste ja muude sektorite äriühingute finantsstabiilsusele. |
| --- | --- |

(55)

Nagu eespool kirjeldatud, siis vaatamata julgustavatele uudistele vaktsiinide väljatöötamise kohta, mis hiljuti on parandanud turgude tulemusi, on aktsiaindeksite langus teatud riikides alates 20. veebruarist 2020 endiselt sarnasel tasemel võrreldes juunis või septembris 2020 registreeritud tasemetega. Lisaks on hindade taastumine ELis olnud märkimisväärselt nõrgem võrreldes maailmamajanduse tulemustega, näiteks NIKKEI 225, S&P 500 või CSI 300. Erinevad riskitegurid mõjutavad endiselt mitmeid sektoreid; näiteks on finantssektori aktsiate tulemused endiselt nõrgad ja peamistes ELi krediidiasutustes väga erinevad. Selles keskkonnas võivad lühikeseks müük ja oluliste lühikeste netopositsioonide kuhjumine võimendada müügisurvet ja langustrendi, mis omakorda võib süvendada ohtu, millel võivad olla väga kahjulikud tagajärjed finantseerimisasutuste ja muude sektorite äriühingute finantsstabiilsusele.

| (56) | Ilma seda meedet veel kolmeks kuuks pikendamata võivad selles kontekstis riiklikele pädevatele asutustele ja ESMA-le kehtivad andmepiirangud piirata nende suutlikkust kõrvaldada mis tahes võimalikku negatiivset mõju majandusele ja lõputulemusena ka Liidu finantsstabiilsusele tervikuna. |
| --- | --- |

(56)

Ilma seda meedet veel kolmeks kuuks pikendamata võivad selles kontekstis riiklikele pädevatele asutustele ja ESMA-le kehtivad andmepiirangud piirata nende suutlikkust kõrvaldada mis tahes võimalikku negatiivset mõju majandusele ja lõputulemusena ka Liidu finantsstabiilsusele tervikuna.

| (57) | ESMA pikendatav meede käsitleb seepärast ajutiselt lühikesest netopositsioonist teatamise künnise alandamiseks riiklikele pädevatele asutustele tõhusalt seda ohtu Euroopa Liidu finantssüsteemi osade stabiilsusele või lõppkokkuvõttes kogu süsteemile, vähendades andmete puudulikkust ja tõhustades riiklike pädevate asutuste suutlikkust käsitleda ilmnevaid ohte varakult. |
| --- | --- |

(57)

ESMA pikendatav meede käsitleb seepärast ajutiselt lühikesest netopositsioonist teatamise künnise alandamiseks riiklikele pädevatele asutustele tõhusalt seda ohtu Euroopa Liidu finantssüsteemi osade stabiilsusele või lõppkokkuvõttes kogu süsteemile, vähendades andmete puudulikkust ja tõhustades riiklike pädevate asutuste suutlikkust käsitleda ilmnevaid ohte varakult.

c)   Pädevate asutuste ohujälgimisvõimekuse parandamine

Pädevate asutuste ohujälgimisvõimekuse parandamine

| (58) | Tavalistes turutingimustes kasutavad riiklikud pädevad asutused lühikeseks müügist ja lühikeste netopositsioonide kuhjumisest tekkida võivate ohtude seireks Euroopa Liidu õigusaktidega kehtestatud järelevalvevahendeid, eelkõige määrusega (EL) nr 236/2012 (19) kehtestatud lühikestest netopositsioonidest teatamise kohustust. |
| --- | --- |

(58)

Tavalistes turutingimustes kasutavad riiklikud pädevad asutused lühikeseks müügist ja lühikeste netopositsioonide kuhjumisest tekkida võivate ohtude seireks Euroopa Liidu õigusaktidega kehtestatud järelevalvevahendeid, eelkõige määrusega (EL) nr 236/2012 (19) kehtestatud lühikestest netopositsioonidest teatamise kohustust.

19

| (59) | Praeguste turutingimuste tõttu on siiski vaja tõhustada riiklike pädevate asutuste ja ESMA tegevust reguleeritud turgudel kauplemiseks lubatud aktsiate agregeeritud lühikeste netopositsioonide jälgimisel. Sel eesmärgil ja arvestades COVID-19 pandeemia levikuga seotud püsivat ebakindlust, on endiselt oluline, et riiklikud pädevad asutused saaksid jätkuvalt võimalikult varases etapis teavet lühikeste netopositsioonide kuhjumise kohta, enne kui need saavutavad normaalse taseme, st 0,2 % emiteeritud aktsiakapitalist, mis on sätestatud määruse (EL) nr 236/2012 artikli 5 lõikes 2. |
| --- | --- |

(59)

Praeguste turutingimuste tõttu on siiski vaja tõhustada riiklike pädevate asutuste ja ESMA tegevust reguleeritud turgudel kauplemiseks lubatud aktsiate agregeeritud lühikeste netopositsioonide jälgimisel. Sel eesmärgil ja arvestades COVID-19 pandeemia levikuga seotud püsivat ebakindlust, on endiselt oluline, et riiklikud pädevad asutused saaksid jätkuvalt võimalikult varases etapis teavet lühikeste netopositsioonide kuhjumise kohta, enne kui need saavutavad normaalse taseme, st 0,2 % emiteeritud aktsiakapitalist, mis on sätestatud määruse (EL) nr 236/2012 artikli 5 lõikes 2.

| (60) | Seda ilmestab tõsiasi, et vaatamata hinnatõusule alates 2020. aasta novembrist ei ole lühikese positsiooniga aktsiate osakaal vahemikus 0,1–0,2 % märkimisväärselt langenud alates märtsist 2020 (20), olles sarnaselt septembrile kõigi lühikeste netopositsioonide lõikes keskmiselt 12 %. Seetõttu võib järeldada, et vahemikku 0,1–0,2 % jäävad lühikesed netopositsioonid, millest tuli ESMA kehtestatud madalama teatamiskünnise tõttu teatada, moodustavad lühikeste netopositsioonide kogusummast endiselt olulise osa. |
| --- | --- |

(60)

Seda ilmestab tõsiasi, et vaatamata hinnatõusule alates 2020. aasta novembrist ei ole lühikese positsiooniga aktsiate osakaal vahemikus 0,1–0,2 % märkimisväärselt langenud alates märtsist 2020 (20), olles sarnaselt septembrile kõigi lühikeste netopositsioonide lõikes keskmiselt 12 %. Seetõttu võib järeldada, et vahemikku 0,1–0,2 % jäävad lühikesed netopositsioonid, millest tuli ESMA kehtestatud madalama teatamiskünnise tõttu teatada, moodustavad lühikeste netopositsioonide kogusummast endiselt olulise osa.

20

| (61) | ESMA pikendatava meetmega säilitatakse seega riiklike pädevate asutuste hea suutlikkus tulla varakult toime mis tahes tuvastatud ohuga, võimaldades neil ja ESMA-l hakata õigel ajal haldama ohte turgude nõuetekohasele toimimisele ja finantsstabiilsusele, kui peaks ilmnema halvenevate turutingimuste märke. |
| --- | --- |

(61)

ESMA pikendatava meetmega säilitatakse seega riiklike pädevate asutuste hea suutlikkus tulla varakult toime mis tahes tuvastatud ohuga, võimaldades neil ja ESMA-l hakata õigel ajal haldama ohte turgude nõuetekohasele toimimisele ja finantsstabiilsusele, kui peaks ilmnema halvenevate turutingimuste märke.

5.   MEETMED EI PÕHJUSTA ÕIGUSLIKU ARBITRAAŽI RISKI (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 3 PUNKT b)

MEETMED EI PÕHJUSTA ÕIGUSLIKU ARBITRAAŽI RISKI (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 3 PUNKT b)

| (62) | ESMA peab määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 alusel meetme vastuvõtmisel ja selle pikendamisel arvestama, kas meede võib põhjustada õigusliku arbitraaži riski. |
| --- | --- |

(62)

ESMA peab määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 alusel meetme vastuvõtmisel ja selle pikendamisel arvestama, kas meede võib põhjustada õigusliku arbitraaži riski.

| (63) | Et ESMA pikendatava meede käsitleb turuosaliste teatamiskohustust seoses kõigi reguleeritud turgudel ELis kauplemiseks lubatud aktsiatega, tagab see kõigile riiklikele pädevatele asutustele ühtse teatamiskünnise, tagades nii ELi-sisestele ja -välistele turuosalistele ELi reguleeritud turgudel kauplemiseks lubatud aktsiatega kaubeldes võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

(63)

Et ESMA pikendatava meede käsitleb turuosaliste teatamiskohustust seoses kõigi reguleeritud turgudel ELis kauplemiseks lubatud aktsiatega, tagab see kõigile riiklikele pädevatele asutustele ühtse teatamiskünnise, tagades nii ELi-sisestele ja -välistele turuosalistele ELi reguleeritud turgudel kauplemiseks lubatud aktsiatega kaubeldes võrdsed tingimused.

6.   ESMA MEEDE EI VÄHENDA FINANTSTURGUDE TÕHUSUST, SEALHULGAS EI PIIRA FINANTSTURGUDEL LIKVIIDSUST EGA TEKITA TURUOSALISTES EBAKINDLUST, MIS ON VÕRRELDES MEETME KASULIKKUSEGA EBAPROPORTSIONAALNE (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 3 PUNKT c)

ESMA MEEDE EI VÄHENDA FINANTSTURGUDE TÕHUSUST, SEALHULGAS EI PIIRA FINANTSTURGUDEL LIKVIIDSUST EGA TEKITA TURUOSALISTES EBAKINDLUST, MIS ON VÕRRELDES MEETME KASULIKKUSEGA EBAPROPORTSIONAALNE (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKE 3 PUNKT c)

| (64) | ESMA peab hindama, kas meetmel on negatiivseid mõjusid, mida võiks pidada võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalseks. |
| --- | --- |

(64)

ESMA peab hindama, kas meetmel on negatiivseid mõjusid, mida võiks pidada võrreldes meetme kasulikkusega ebaproportsionaalseks.

| (65) | ESMA peab asjakohaseks, et riiklikud pädevad asutused jälgivad tähelepanelikult lühikeste netopositsioonide arengut, enne kui kaaluvad mis tahes uute sekkuvamate meetmete võtmist. ESMA märgib, et tavapärane teatamiskünnis (0,2 % emiteeritud aktsiakapitalist) ei pruugi olla piisav, et tuvastada trende ja realiseeruvaid ohte endiselt erakorralistes turutingimustes õigel ajal. |
| --- | --- |

(65)

ESMA peab asjakohaseks, et riiklikud pädevad asutused jälgivad tähelepanelikult lühikeste netopositsioonide arengut, enne kui kaaluvad mis tahes uute sekkuvamate meetmete võtmist. ESMA märgib, et tavapärane teatamiskünnis (0,2 % emiteeritud aktsiakapitalist) ei pruugi olla piisav, et tuvastada trende ja realiseeruvaid ohte endiselt erakorralistes turutingimustes õigel ajal.

| (66) | Kuigi tõhustatud teatamiskohustuse kehtestamine võis lisada teatamiskohustuslikele üksustele lisakoormust, on viimased juba kohandanud oma sisesüsteeme otsuste (EL) 2020/525, EL 2020/1123 ja (EL) 2020/1689 kohaldamiseks ning seepärast ei eeldata, et pikendatav meede mõjutaks veelgi teatamiskohustuslike üksuste nõuete täitmise kulusid. Samuti ei piira see turuosaliste suutlikkust hakata osanikuks või suurendada oma lühikest positsiooni osakute vallas. Seega ei kahjusta see turu tõhusust. |
| --- | --- |

(66)

Kuigi tõhustatud teatamiskohustuse kehtestamine võis lisada teatamiskohustuslikele üksustele lisakoormust, on viimased juba kohandanud oma sisesüsteeme otsuste (EL) 2020/525, EL 2020/1123 ja (EL) 2020/1689 kohaldamiseks ning seepärast ei eeldata, et pikendatav meede mõjutaks veelgi teatamiskohustuslike üksuste nõuete täitmise kulusid. Samuti ei piira see turuosaliste suutlikkust hakata osanikuks või suurendada oma lühikest positsiooni osakute vallas. Seega ei kahjusta see turu tõhusust.

| (67) | Võrreldes muude võimalike ja sekkuvamate meetmetega ei tohiks kõnealune pikendatav meede kahjustada turu likviidsust, sest piiratud arvu turuosaliste suurem teatamiskohustus ei tohiks muuta nende kauplemisstrateegiaid ja seega nende turul osalemist. Lisaks ei soovita turutegemisele ja stabiliseerimisprogrammidele suunatud erandi säilitamisega suurendada nende üksuste koormust, kes osutavad tähtsaid teenuseid seoses likviidsuse tagamise ja volatiilsuse vähendamisega, mis on praeguses olukorras eriti oluline. |
| --- | --- |

(67)

Võrreldes muude võimalike ja sekkuvamate meetmetega ei tohiks kõnealune pikendatav meede kahjustada turu likviidsust, sest piiratud arvu turuosaliste suurem teatamiskohustus ei tohiks muuta nende kauplemisstrateegiaid ja seega nende turul osalemist. Lisaks ei soovita turutegemisele ja stabiliseerimisprogrammidele suunatud erandi säilitamisega suurendada nende üksuste koormust, kes osutavad tähtsaid teenuseid seoses likviidsuse tagamise ja volatiilsuse vähendamisega, mis on praeguses olukorras eriti oluline.

| (68) | Pikendatava meetme kohaldamisalaga seoses on ESMA arvamusel, et selle piiramine ühele või mitmele sektorile või emitentide mis tahes alarühmale ei pruugi saavutada soovitud tulemust. COVID-19 puhangu alguse järel registreeritud hinnalanguse suurus, mõjutatud aktsiate (ja sektorite) mitmekesisus ning ELi majanduste ja kauplemiskohtade vastastikseose aste lubavad oletada, et riiklikele pädevatele asutustele varajase turuteabe tagamisel on ELi-ülene meede tõenäoliselt tõhusam kui sektoripõhised meetmed. |
| --- | --- |

(68)

Pikendatava meetme kohaldamisalaga seoses on ESMA arvamusel, et selle piiramine ühele või mitmele sektorile või emitentide mis tahes alarühmale ei pruugi saavutada soovitud tulemust. COVID-19 puhangu alguse järel registreeritud hinnalanguse suurus, mõjutatud aktsiate (ja sektorite) mitmekesisus ning ELi majanduste ja kauplemiskohtade vastastikseose aste lubavad oletada, et riiklikele pädevatele asutustele varajase turuteabe tagamisel on ELi-ülene meede tõenäoliselt tõhusam kui sektoripõhised meetmed.

| (69) | Turul ebakindluse tekitamisega seoses tuleks märkida, et meetmega ei looda uusi regulatiivseid kohustusi, sest asjakohase künnise alandamisega üksnes muudetakse alates 2012. aastast kehtivat tavapärast teatamiskohustust. Samuti rõhutab ESMA, et pikendatav meede piirdub jätkuvalt ainult reguleeritud turul ELis kauplemiseks lubatud aktsiatest teatamisega, et kaasata positsioonid, mille puhul täiendav teatamine on kõige olulisem. |
| --- | --- |

(69)

Turul ebakindluse tekitamisega seoses tuleks märkida, et meetmega ei looda uusi regulatiivseid kohustusi, sest asjakohase künnise alandamisega üksnes muudetakse alates 2012. aastast kehtivat tavapärast teatamiskohustust. Samuti rõhutab ESMA, et pikendatav meede piirdub jätkuvalt ainult reguleeritud turul ELis kauplemiseks lubatud aktsiatest teatamisega, et kaasata positsioonid, mille puhul täiendav teatamine on kõige olulisem.

| (70) | ESMA arvab seepärast, et selline tõhustatud läbipaistvuskohustus ei tohiks avaldada finantsturgude tõhususele ega investoritele kahjustavat mõju, mis oleks ebaproportsionaalne võrreldes meetme kasulikkusega, ega luua mis tahes ebakindlust finantsturgudel. |
| --- | --- |

(70)

ESMA arvab seepärast, et selline tõhustatud läbipaistvuskohustus ei tohiks avaldada finantsturgude tõhususele ega investoritele kahjustavat mõju, mis oleks ebaproportsionaalne võrreldes meetme kasulikkusega, ega luua mis tahes ebakindlust finantsturgudel.

| (71) | Meetme kestuse asjus leiab ESMA, et meetme pikendamine kolme kuu võrra on põhjendatud, arvestades praegu kättesaadavat teavet ja endiselt ebakindlaid üldisi väljavaateid COVID-19 pandeemia kontekstis. ESMA kavatseb ennistada tavapärase teatamiskohustuse kohe olukorra paranedes, kuid samal ajal ei saa ta välistada võimalust pikendada meedet, kui olukord peaks halvenema või kui turud peaksid jääma haavatavasse olukorda. |
| --- | --- |

(71)

Meetme kestuse asjus leiab ESMA, et meetme pikendamine kolme kuu võrra on põhjendatud, arvestades praegu kättesaadavat teavet ja endiselt ebakindlaid üldisi väljavaateid COVID-19 pandeemia kontekstis. ESMA kavatseb ennistada tavapärase teatamiskohustuse kohe olukorra paranedes, kuid samal ajal ei saa ta välistada võimalust pikendada meedet, kui olukord peaks halvenema või kui turud peaksid jääma haavatavasse olukorda.

| (72) | Eelöeldut arvestades ja alates tänasest peab ESMA seda otsust – pikendada lühikeste netopositsioonide ajutise suurendatud läbipaistvuse meedet – jätkuvalt ebasoodsaid asjaolusid arvestades proportsionaalseks. |
| --- | --- |

(72)

Eelöeldut arvestades ja alates tänasest peab ESMA seda otsust – pikendada lühikeste netopositsioonide ajutise suurendatud läbipaistvuse meedet – jätkuvalt ebasoodsaid asjaolusid arvestades proportsionaalseks.

7.   KONSULTEERIMINE JA TEAVITAMINE (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKED 4 ja 5)

KONSULTEERIMINE JA TEAVITAMINE (MÄÄRUSE (EL) nr 236/2012 ARTIKLI 28 LÕIKED 4 ja 5)

| (73) | ESMA on konsulteerinud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga (ESRB). ESRB ei esitanud vastuväiteid kavandatava otsuse vastuvõtmisele. |
| --- | --- |

(73)

ESMA on konsulteerinud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga (ESRB). ESRB ei esitanud vastuväiteid kavandatava otsuse vastuvõtmisele.

| (74) | ESMA on teavitanud riiklikke pädevaid asutusi kavandatavast otsusest. |
| --- | --- |

(74)

ESMA on teavitanud riiklikke pädevaid asutusi kavandatavast otsusest.

| (75) | ESMA pikendatavat meedet kohaldatakse alates 19. detsembrist 2020. |
| --- | --- |

(75)

ESMA pikendatavat meedet kohaldatakse alates 19. detsembrist 2020.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määratlus

„Reguleeritud turg“ on käesoleva otsuse kontekstis reguleeritud turg, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (21) artikli 4 lõike 1 punktis 21.

21

Artikkel 2

Ajutised täiendavad läbipaistvuskohustused

1.   Füüsiline või juriidiline isik, kellel on lühike netopositsioon seoses reguleeritud turul kauplemiseks lubatud aktsiatega äriühingu emiteeritud aktsiakapitaliga, peab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 236/2012 artiklite 5 ja 9 kohaselt asjaomast pädevat asutust teavitama, kui positsioon saavutab käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud asjaomase künnise või langeb alla selle.

2.   Asjaomane teatamiskünnis on protsent, mis võrdub 0,1 %-ga asjaomase äriühingu emiteeritud aktsiakapitalist ja iga 0,1 %-ga, mis ületab selle künnise.

Artikkel 3

Erandid

1.   Artiklis 2 viidatud ajutisi täiendavaid läbipaistvuskohustusi ei kohaldata määruse (EL) nr 236/2012 artikli 16 kohaselt reguleeritud turul kauplemiseks lubatud aktsiatele, kui peamine aktsiatega kauplemise koht asub kolmandas riigis.

2.   Määruse (EL) nr 236/2012 artikli 17 kohaselt ei kohaldata artiklis 2 viidatud ajutisi täiendavaid läbipaistvuskohustusi turutegemisest tingitud tehingute suhtes.

3.   Artiklis 2 osutatud ajutisi täiendavaid läbipaistvuskohustusi ei kohaldata lühikesele netopositsioonile seoses stabiliseerimisega Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 596/2014 (22) artikli 5 alusel.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev otsus jõustub 19. detsembril 2020.

See kehtib kolm kuud alates jõustumise kuupäevast.

Pariis, 16. detsember 2020

Järelevalvenõukogu nimel

esimees

Steven MAIJOOR

---

(1)  
  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

1

(2)  
  ELT L 86, 24.3.2012, lk 1.

2

(3)  
  ELT L 274, 9.10.2012, lk 1.

3

(4)  
  ELT L 116, 15.4.2020, lk 5.

4

(5)  
  ELT L 245, 30.7.2020, lk 17.

5

(6)  
  ELT L 379, 13.11.2020, lk 60.

6

(7)  Kättesaadav järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

7

(8)  Euroopa majandusprognoos, lk 40.

8

(9)  Euroopa majandusprognoos, lk 49.

9

(10)  Kättesaadav järgmisel aadressil: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

10

(11)  Kättesaadav järgmisel aadressil: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

11

(12)  Kättesaadav järgmisel aadressil: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

12

(13)  VSTOXX indeksiga mõõdetakse Eurostoxx 50 optsioonide hindade põhjal eeldatavat volatiilsust.

13

(14)  VIX indeksi arvutamiseks kasutatakse reaalajas S&P 500 indeksi (SPX) optsioonide ostu-/müüginoteeringute keskmist.

14

(15)  Vaata ka jaotise 4 lõige c.

15

(16)  Euroopa majandusprognoos, lk 61.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html

17

(18)  Itaalias tühistati kõnealune meede 18. mail.

18

(19)  Määruse (EL) nr 236/2012 artikkel 5.

19

(20)  Tehnilise probleemi tõttu puuduvad Taani igapäevaste lühikeste netopositsioonide aruanded ajavahemikus 31. august kuni 4. september.

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EÜ) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).

22

---

LISA

Käesolevas lisas tähistab „ESMA otsus“ ESMA 16. märtsi 2020. aasta otsust, millega nõutakse, et füüsilised või juriidilised isikud, kellel on lühike netopositsioon, alandaksid ajutiselt lühikesest netopositsioonist teatamise künnist seoses selliste äriühingute emiteeritud aktsiakapitaliga, mille aktsiatega on lubatud reguleeritud turul kaubelda üle teatud teatamiskünnise, millest peab teavitama pädevaid asutusi vastavalt määruse (EL) nr 236/2012 artikli 28 lõike 1 punktile a.

Joonis 1

Finantsnäitajad

| Aktsiaturu liikumised | Muutused ajavahemikus 20.2.2020–2.12.2020 | Indeksi tase 2.12.2020 seisuga | Muutused ajavahemikus 20.2.2020–3.9.2020 | Indeksi tase 3.9.2020 seisuga | Muutused ajavahemikus 20.2.2020–4.6.2020 | Indeksi tase 4.6.2020 seisuga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ex. Switzerland | –10 % | 125 | –17 % | 116 | –16 % | 117 |
| EURO STOXX INDEKS | –6 % | 392 | –13 % | 362 | –13 % | 364 |
| EURO STOXX 50 | –8 % | 3 521 | –14 % | 3 304 | –13 % | 3 323 |
| US S&P500 | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | –8 % | 3 112 |
| CSI 300 | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | –4 % | 3 982 |
| JP Nikkei | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | –3 % | 22 864 |
| Üleilmne | 8 % | 248 | –1 % | 228 | –9 % | 211 |
| Euroopa pangad | –22 % | 115 | –37 % | 93 | –30 % | 104 |
| IT finantsinstrumendid | –24 % | 29 | –30 % | 27 | –29 % | 28 |
| ES finantsinstrumendid | –24 % | 50 | –48 % | 34 | –35 % | 42 |
| DE finantsinstrumendid | –7 % | 132 | –13 % | 123 | –11 % | 126 |
| FR finantsinstrumendid | –21 % | 141 | –34 % | 118 | –28 % | 130 |
| Volatiilsus | Muutused ajavahemikus 20.2.2020–2.12.2020 | Indeksi tase
  2.12.2020 seisuga | Muutused ajavahemikus 20.2.2020–3.9.2020 | Indeksi tase
  03.09.2020 seisuga | Muutused ajavahemikus 20.2.2020–4.6.2020 | Indeksi tase
  04.06.2020 seisuga |
| VSTOXX | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| VIX | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Krediidiriski vahetustehingud | Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–2.12.2020 | Krediidiriski vahetustehingute marginaalid baaspunktides 2.12.2020 seisuga | Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–3.9.2020 | Krediidiriski vahetustehingute marginaalid baaspunktides 3.9.2020 seisuga | Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–4.6.2020 | Krediidiriski vahetustehingute marginaalid baaspunktides 4.6.2020 seisuga |
| Euroopa ettevõtted | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Euroopa kõrget intressi maksvad emitendid | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Euroopa finantsinstrumendid | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Euroopa finantsinstrumentidele allutatud instrumendid | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| Kümneaastased (10Y) riigivõlakirjad | Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–2.12.2020 | Võlakirjade tootlus protsentides 2.12.2020 seisuga | Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–3.9.2020 | Võlakirjade tootlus protsentides 3.9.2020 seisuga | Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–4.6.2020 | Võlakirjade tootlus protsentides 4.6.2020 seisuga |
| DE10Y | –8 | –0,52 | –5 | –0,49 | 15 | –0,29 |
| ES10Y | –13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| FR10Y | –7 | –0,29 | 2 | –0,19 | 23 | 0,01 |
| IT10Y | –31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| US10Y | –57 | 0,95 | –90 | 0,62 | –67 | 0,86 |
| GB10Y | –22 | 0,36 | –34 | 0,24 | –24 | 0,34 |
| JP10Y | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Märkus: aktsiaturu muutused esitatud suhtarvudes, muud muutused absoluutarvudes.
  Allikad: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Aktsiaturu liikumised

Muutused ajavahemikus 20.2.2020–2.12.2020

Indeksi tase 2.12.2020 seisuga

Muutused ajavahemikus 20.2.2020–3.9.2020

Indeksi tase 3.9.2020 seisuga

Muutused ajavahemikus 20.2.2020–4.6.2020

Indeksi tase 4.6.2020 seisuga

STOXX EUROPE 800 ex. Switzerland

–10 %

125

–17 %

116

–16 %

117

EURO STOXX INDEKS

–6 %

392

–13 %

362

–13 %

364

EURO STOXX 50

–8 %

3 521

–14 %

3 304

–13 %

3 323

US S&P500

9 %

3 663

2 %

3 451

–8 %

3 112

CSI 300

22 %

5 067

16 %

4 817

–4 %

3 982

JP Nikkei

14 %

26 801

0 %

23 466

–3 %

22 864

Üleilmne

8 %

248

–1 %

228

–9 %

211

Euroopa pangad

–22 %

115

–37 %

93

–30 %

104

IT finantsinstrumendid

–24 %

29

–30 %

27

–29 %

28

ES finantsinstrumendid

–24 %

50

–48 %

34

–35 %

42

DE finantsinstrumendid

–7 %

132

–13 %

123

–11 %

126

FR finantsinstrumendid

–21 %

141

–34 %

118

–28 %

130

Volatiilsus

Muutused ajavahemikus 20.2.2020–2.12.2020

Indeksi tase

2.12.2020 seisuga

Muutused ajavahemikus 20.2.2020–3.9.2020

Indeksi tase

03.09.2020 seisuga

Muutused ajavahemikus 20.2.2020–4.6.2020

Indeksi tase

04.06.2020 seisuga

VSTOXX

8 %

22

15 %

29

13 %

28

VIX

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Krediidiriski vahetustehingud

Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–2.12.2020

Krediidiriski vahetustehingute marginaalid baaspunktides 2.12.2020 seisuga

Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–3.9.2020

Krediidiriski vahetustehingute marginaalid baaspunktides 3.9.2020 seisuga

Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–4.6.2020

Krediidiriski vahetustehingute marginaalid baaspunktides 4.6.2020 seisuga

Euroopa ettevõtted

5

45

5

45

22

62

Euroopa kõrget intressi maksvad emitendid

53

251

92

290

157

355

Euroopa finantsinstrumendid

9

53

15

59

29

73

Euroopa finantsinstrumentidele allutatud instrumendid

13

100

38

124

62

149

Kümneaastased (10Y) riigivõlakirjad

Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–2.12.2020

Võlakirjade tootlus protsentides 2.12.2020 seisuga

Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–3.9.2020

Võlakirjade tootlus protsentides 3.9.2020 seisuga

Baaspunktide muutused ajavahemikus 20.2.2020–4.6.2020

Võlakirjade tootlus protsentides 4.6.2020 seisuga

DE10Y

–8

–0,52

–5

–0,49

15

–0,29

ES10Y

–13

0,11

9

0,33

32

0,55

FR10Y

–7

–0,29

2

–0,19

23

0,01

IT10Y

–31

0,60

15

1,06

51

1,42

US10Y

–57

0,95

–90

0,62

–67

0,86

GB10Y

–22

0,36

–34

0,24

–24

0,34

JP10Y

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Märkus: aktsiaturu muutused esitatud suhtarvudes, muud muutused absoluutarvudes.

Allikad: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 1

  Joonis 2 Volatiilsusnäitajad

Märkus: EURO STOXX 50 (VSTOXX) ja S&P 500 (VIX) eeldatud volatiilsus, %.

Allikad: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 2

  Joonis 3 ELi sektorite aktsiaindeksid

Märkus: omakapitali hinnad. 20.2.2020 = 100.

Allikad: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 3

Märkus: omakapitali hinnad. 20.2.2020 = 100.

Allikad: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 4

Märkus: omakapitali hinnad. 20.2.2020 = 100.

Allikad: Refinitiv Datastream, ESMA.

Image 5

  Joonis 4 ELi krediidiriski vahetustehingu marginaali indeksid

Märkus: Euroopa investeerimisjärgu krediidireitingu äriühingute (iTraxx Europe), Euroopa suure tootlikkusega äriühingute (iTraxx Europe Crossover) ja European Financialsi krediidiriski vahetustehingu marginaalid (baaspunktides).

Allikad: Refinitiv EIKON; ESMA.

Joonis 5

Euroopa aktsiaindeksite muutumine riikides

| | Muutus protsentides 6.11.2020 kuni 2.12.2020 | Muutus protsentides 20.2.2020 kuni 2.12.2020 | Muutus protsentides 20.2.2020 kuni 3.9.2020 | Muutus protsentides 20.2.2020 kuni 4.6.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| STOXX EUROPE 800 ex. Switzerland | 8,67 % | –9,74 % | –16,67 % | –15,78 % |
| EURO STOXX INDEKS | 9,41 % | –6,06 % | –13,22 % | –12,72 % |
| EURO STOXX 50 | 9,90 % | –7,89 % | –13,57 % | –13,07 % |
| AT | 21,10 % | –17,84 % | –30,21 % | –23,30 % |
| BE | 16,24 % | –9,94 % | –19,22 % | –14,86 % |
| BG | 0,55 % | –22,03 % | –20,67 % | –15,69 % |
| CY | 25,10 % | –27,80 % | –39,52 % | –34,73 % |
| CZ | 11,15 % | –12,35 % | –17,81 % | –13,94 % |
| DE | 6,68 % | –2,57 % | –4,44 % | –7,32 % |
| DK | –1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | –2,48 % |
| EE | 11,25 % | –4,72 % | –13,55 % | –13,16 % |
| ES | 19,66 % | –17,22 % | –29,45 % | –21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | –5,35 % | –8,66 % |
| FR | 12,54 % | –7,91 % | –17,37 % | –15,91 % |
| GB | 9,36 % | –13,09 % | –21,32 % | –13,93 % |
| GR | 29,14 % | –16,82 % | –29,24 % | –26,64 % |
| HR | 10,22 % | –13,43 % | –19,61 % | –17,16 % |
| HU | 10,74 % | –14,42 % | –24,05 % | –17,83 % |
| IE | 5,56 % | –0,58 % | –13,00 % | –12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | –1,50 % | –4,44 % |
| IT | 11,64 % | –12,39 % | –22,04 % | –20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | –1,98 % |
| LU | 14,85 % | –7,78 % | –25,92 % | –21,60 % |
| LV | –0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | –1,81 % |
| MT | 15,14 % | –13,86 % | –20,80 % | –12,92 % |
| NL | 6,64 % | –1,80 % | –11,66 % | –9,17 % |
| NO | 11,02 % | –3,37 % | –11,80 % | –10,22 % |
| PL | 11,81 % | –9,62 % | –15,75 % | –13,47 % |
| PT | 14,45 % | –14,54 % | –20,09 % | –13,64 % |
| RO | 6,43 % | –7,58 % | –10,73 % | –11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | –7,28 % | –9,47 % |
| SI | 8,13 % | –9,57 % | –13,01 % | –10,83 % |
| SK | –0,99 % | –3,02 % | –7,05 % | 0,07 % |
| Allikad: Refinitiv EIKON; ESMA. |

Muutus protsentides 6.11.2020 kuni 2.12.2020

Muutus protsentides 20.2.2020 kuni 2.12.2020

Muutus protsentides 20.2.2020 kuni 3.9.2020

Muutus protsentides 20.2.2020 kuni 4.6.2020

STOXX EUROPE 800 ex. Switzerland

8,67 %

–9,74 %

–16,67 %

–15,78 %

EURO STOXX INDEKS

9,41 %

–6,06 %

–13,22 %

–12,72 %

EURO STOXX 50

9,90 %

–7,89 %

–13,57 %

–13,07 %

AT

21,10 %

–17,84 %

–30,21 %

–23,30 %

BE

16,24 %

–9,94 %

–19,22 %

–14,86 %

BG

0,55 %

–22,03 %

–20,67 %

–15,69 %

CY

25,10 %

–27,80 %

–39,52 %

–34,73 %

CZ

11,15 %

–12,35 %

–17,81 %

–13,94 %

DE

6,68 %

–2,57 %

–4,44 %

–7,32 %

DK

–1,90 %

10,16 %

4,24 %

–2,48 %

EE

11,25 %

–4,72 %

–13,55 %

–13,16 %

ES

19,66 %

–17,22 %

–29,45 %

–21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

–5,35 %

–8,66 %

FR

12,54 %

–7,91 %

–17,37 %

–15,91 %

GB

9,36 %

–13,09 %

–21,32 %

–13,93 %

GR

29,14 %

–16,82 %

–29,24 %

–26,64 %

HR

10,22 %

–13,43 %

–19,61 %

–17,16 %

HU

10,74 %

–14,42 %

–24,05 %

–17,83 %

IE

5,56 %

–0,58 %

–13,00 %

–12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

–1,50 %

–4,44 %

IT

11,64 %

–12,39 %

–22,04 %

–20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

–1,98 %

LU

14,85 %

–7,78 %

–25,92 %

–21,60 %

LV

–0,47 %

6,81 %

5,53 %

–1,81 %

MT

15,14 %

–13,86 %

–20,80 %

–12,92 %

NL

6,64 %

–1,80 %

–11,66 %

–9,17 %

NO

11,02 %

–3,37 %

–11,80 %

–10,22 %

PL

11,81 %

–9,62 %

–15,75 %

–13,47 %

PT

14,45 %

–14,54 %

–20,09 %

–13,64 %

RO

6,43 %

–7,58 %

–10,73 %

–11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

–7,28 %

–9,47 %

SI

8,13 %

–9,57 %

–13,01 %

–10,83 %

SK

–0,99 %

–3,02 %

–7,05 %

0,07 %

Allikad: Refinitiv EIKON; ESMA.

Image 6

  Joonis 6 Lühike netopositsioon 0,1–0,2 % ajavahemikus 16. märtsist 30. novembrini 2020

Allikad: ESMA

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 22.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/27

---

KAUBANDUSKOMITEE OTSUS nr 1/2020,

19. november 2020,

millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia, Ecuadori ja Peruu vahel sõlmitud kaubanduslepingu XIII lisa 1. liidet [2021/273]

KAUBANDUSKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Colombia, Ecuadori ja Peruu vahelist kaubanduslepingut, eriti selle artikli 13 lõike 1 punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. detsembril 2016 esitas Colombia liidule taotluse lisada lepingu artikli 209 kohaselt lepingu XIII lisa 1. liitesse uued geograafilised tähised. Liit lõpetas vastuväidete esitamise menetluse ja vaatas Colombia kaks uut geograafilist tähist läbi. |
| --- | --- |

(1)

16. detsembril 2016 esitas Colombia liidule taotluse lisada lepingu artikli 209 kohaselt lepingu XIII lisa 1. liitesse uued geograafilised tähised. Liit lõpetas vastuväidete esitamise menetluse ja vaatas Colombia kaks uut geograafilist tähist läbi.

| (2) | 28. juulil 2020 hindas intellektuaalomandi allkomitee vastavalt lepingu artikli 257 lõikele 2 ELi ja Colombia vahelisel kohtumisel Colombia kahe uue geograafilise tähisega seotud teavet ja tegi kaubanduskomiteele ettepaneku muuta vastavalt lepingu XIII lisa 1. liidet. |
| --- | --- |

(2)

28. juulil 2020 hindas intellektuaalomandi allkomitee vastavalt lepingu artikli 257 lõikele 2 ELi ja Colombia vahelisel kohtumisel Colombia kahe uue geograafilise tähisega seotud teavet ja tegi kaubanduskomiteele ettepaneku muuta vastavalt lepingu XIII lisa 1. liidet.

| (3) | Lepingu XIII lisa 1. liidet tuleks seetõttu muuta. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu XIII lisa 1. liidet tuleks seetõttu muuta.

| (4) | Lepingu XIII lisa 1. liite muutmise otsuse võib lepingu artikli 14 lõike 3 kohaselt vastu võtta ELi ja Colombia vahelisel kaubanduskomitee kohtumisel, kuna see omab õigusjõudu ainult nende lepinguosaliste suhtes ega mõjuta teise lepingule alla kirjutanud Andide riigi õigusi ja kohustusi, |
| --- | --- |

(4)

Lepingu XIII lisa 1. liite muutmise otsuse võib lepingu artikli 14 lõike 3 kohaselt vastu võtta ELi ja Colombia vahelisel kaubanduskomitee kohtumisel, kuna see omab õigusjõudu ainult nende lepinguosaliste suhtes ega mõjuta teise lepingule alla kirjutanud Andide riigi õigusi ja kohustusi,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu XIII lisa 1. liite tabeli punktis a „Põllumajandustoodete ja toiduainete, veini, kange alkoholi ja aromatiseeritud veini geograafilised tähised Colombias“ lisatakse käesoleva otsuse lisasse tehtud kanded.

Artikkel 2

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla kaubanduskomitee esindajad, kes on volitatud lepinguosaliste nimel lepingut muutma. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. november 2020

Kaubanduskomitee nimel

ELi delegatsiooni juht

Paolo GARZOTTI

Colombia delegatsiooni juht

Juan Carlos CADENA

---

LISA

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Riis |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Kohv |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Riis

CAFÉ DE SANTANDER

Kohv

---

| 22.2.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/29

---

ELI-ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2021,

12. veebruar 2021,

millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 22. juuli 1972. aasta lepingu (selle muudetud kujul) protokolli nr 2 III ja IV tabelit [2021/274]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut, (1) mida muudeti Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise 26. oktoobri 2004. aasta lepinguga, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist 22. juuli 1972. aasta lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas (2) (edaspidi „leping“), eelkõige selle protokolli nr 2 artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas lepingu protokolli nr 2 artikli 5 lõikega 2 esitasid liit ja Šveitsi Konföderatsioon lepinguosalistena ühiskomiteele 2019. aasta siseturu võrdlushinnad kõikide nende toorainete kohta, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsiooni meetmeid. Esitatud hindadest selgub, et tegelik hinnaolukord seoses nende toorainetega on lepinguosaliste territooriumil muutunud. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas lepingu protokolli nr 2 artikli 5 lõikega 2 esitasid liit ja Šveitsi Konföderatsioon lepinguosalistena ühiskomiteele 2019. aasta siseturu võrdlushinnad kõikide nende toorainete kohta, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsiooni meetmeid. Esitatud hindadest selgub, et tegelik hinnaolukord seoses nende toorainetega on lepinguosaliste territooriumil muutunud.

| (2) | Seetõttu on vaja ajakohastada lepingu protokolli nr 2 III tabelis loetletud põllumajanduslike toorainete siseturu võrdlushindu ja hinnaerinevusi ning kohandada kõnealuse protokolli IV tabelis loetletud põllumajanduslike toorainete põhisummasid, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu on vaja ajakohastada lepingu protokolli nr 2 III tabelis loetletud põllumajanduslike toorainete siseturu võrdlushindu ja hinnaerinevusi ning kohandada kõnealuse protokolli IV tabelis loetletud põllumajanduslike toorainete põhisummasid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokolli nr 2 muudetakse järgmiselt:

| a) | III tabel asendatakse käesoleva otsuse I lisas oleva tekstiga; |
| --- | --- |

a)

III tabel asendatakse käesoleva otsuse I lisas oleva tekstiga;

| b) | IV tabeli punkt b asendatakse käesoleva otsuse II lisas oleva tekstiga. |
| --- | --- |

b)

IV tabeli punkt b asendatakse käesoleva otsuse II lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 1. märtsil 2021.

Brüssel, 12. veebruar 2021

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Marco DUEERKOP

---

(1)  
  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 189.

1

(2)  
  ELT L 23, 26.1.2005, lk 19.

2

---

I LISA

„III tabel

ELi ja Šveitsi siseturu võrdlushinnad

| Põllumajanduslik tooraine | Šveitsi siseturu võrdlushind
  CHF 100 kg netomassi kohta | ELi siseturu võrdlushind
  CHF 100 kg netomassi kohta | Artikli 4 lõige 1
  Kohaldatakse Šveitsi poolel: Šveitsi ja ELi võrdlushinna vahe
  CHF 100 kg netomassi kohta | Artikli 3 lõige 3
  Kohaldatakse ELi poolel: Šveitsi ja ELi võrdlushinna vahe
  EUR 100 kg netomassi kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pehme nisu | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Kõva nisu | – | – | 1,20 | 0,00 |
| Rukis | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Oder | – | – | – | – |
| Mais | – | – | – | – |
| Harilik nisujahu | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Täispiimapulber | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Lõssipulber | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Või | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Valge suhkur | – | – | – | – |
| Munad | – | – | 38,00 | 0,00 |
| Värske kartul | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Taimerasv | – | – | 170,00 | 0,00“. |

Põllumajanduslik tooraine

Šveitsi siseturu võrdlushind

CHF 100 kg netomassi kohta

ELi siseturu võrdlushind

CHF 100 kg netomassi kohta

Artikli 4 lõige 1

Kohaldatakse Šveitsi poolel: Šveitsi ja ELi võrdlushinna vahe

CHF 100 kg netomassi kohta

Artikli 3 lõige 3

Kohaldatakse ELi poolel: Šveitsi ja ELi võrdlushinna vahe

EUR 100 kg netomassi kohta

Pehme nisu

50,60

20,46

30,15

0,00

Kõva nisu

–

–

1,20

0,00

Rukis

40,45

18,74

21,70

0,00

Oder

–

–

–

–

Mais

–

–

–

–

Harilik nisujahu

91,10

42,42

48,70

0,00

Täispiimapulber

601,45

321,47

280,00

0,00

Lõssipulber

402,60

200,98

201,60

0,00

Või

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Valge suhkur

–

–

–

–

Munad

–

–

38,00

0,00

Värske kartul

40,95

27,61

13,35

0,00

Taimerasv

–

–

170,00

0,00“.

---

II LISA

| „b) | Põllumajanduslike komponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajanduslike toorainete põhisummasid:







  Põllumajanduslik tooraine | Šveitsi poolel kohaldatav põhisumma
  artikli 3 lõige 2 | ELi poolel kohaldatav põhisumma
  artikli 4 lõige 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF 100 kg netomassi kohta | EUR 100 kg netomassi kohta |
| Harilik nisu | 24,55 | 0,00 |
| Kõva nisu | 1,00 | 0,00 |
| Rukis | 17,70 | 0,00 |
| Oder | – | – |
| Mais | – | – |
| Harilik nisujahu | 39,70 | 0,00 |
| Täispiimapulber | 227,80 | 0,00 |
| Lõssipulber | 164,30 | 0,00 |
| Või | 452,10 | 0,00 |
| Valge suhkur | – | – |
| Munad | 30,95 | 0,00 |
| Värske kartul | 10,90 | 0,00 |
| Taimerasv | 138,55 | 0,00“. |

„b)

Põllumajanduslike komponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajanduslike toorainete põhisummasid:

Põllumajanduslik tooraine

Šveitsi poolel kohaldatav põhisumma

artikli 3 lõige 2

ELi poolel kohaldatav põhisumma

artikli 4 lõige 2

CHF 100 kg netomassi kohta

EUR 100 kg netomassi kohta

Harilik nisu

24,55

0,00

Kõva nisu

1,00

0,00

Rukis

17,70

0,00

Oder

–

–

Mais

–

–

Harilik nisujahu

39,70

0,00

Täispiimapulber

227,80

0,00

Lõssipulber

164,30

0,00

Või

452,10

0,00

Valge suhkur

–

–

Munad

30,95

0,00

Värske kartul

10,90

0,00

Taimerasv

138,55

0,00“.

---